BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



329 



orî-care din aceste piciore ajungem fără întrerupere pe culmea muntosă 

 cea maî înaltă din regiune. Tote aceste piciore sunt caracterisate prin 

 come late, aprope plane, şi se termină abrupt spre basenul Negrei. Am 

 amintit deja în partea generală, că aceste piciore nu represintă diferite 

 curente de lavă care pornind din o gură vulcanică centrală s'ar fi răspândit 

 radial în basenul negrei. Ele nu sunt de cât resturi din un platou erup- 

 tiv, a cărei margine a fost roşă de ape. Unul din aceste piciore este Pi- 

 ciorul lat, care pornind din coma muntelui Lucacî, se cobora în direcţiunea 

 W. — E. spre pîrîul Pricobenilor, în faţa dealului luî Mâganu, unde se ter- 

 mină cu o pantă repede. In pîrîul Pricobenilor sub vîrful Maganuluî ni 

 se presintă o deschidere din cele maî clare unde putem observa raportu- 

 rile dintre masa eruptivă şi straturile terţiare vechi, ce constituesc cea maî 

 mare parte din basinul Negrei. Secţiunea alăturată (Fig. 3) dusa din virful 

 Lucaci în dealul Mâganu ne dă o ideie de aceste raporturi. Cum se vede 



tV^yt 



Z*t 



Fig. 3. 



lavele andesitice s'ail reversat peste aceste deposite terţiare vechî, nu le-au 

 străbătut. Lavele trebue dar să fie maî tinere de cât densele. An ieşitul de 

 de pe Dealul lat este separat în plăci subţiri, ori în straturi înclinate puţin 

 spre E. Din punct de vedere petrografic avem de aface cu un tip impor- 

 tant al andesituluî cu piroxen în care piroxenul rombic aparţine la bronzit. 

 24. Piciorul lat, mijlocul comei. Roca are structura porfirică, mijlociu gra- 

 nulară; într'o masa compactă cenuşie bătând puţin în verde, se ved cris- 

 talî micî de plagioclas şi prisme mari scurte negre-verdî de piroxen. Sub 

 m. Masa din basa sticlosă cenuşie, microlite de feldspat şi pulbere de mag- 

 netit. Plagioclas cu caracterile obicinuite, se pare a fi labrador. Auqit în 

 cristale mari. Extincţiunea pane la 50 . Bronzit. Pentru recunoscerea acestui 

 mineral m'am servit de diagnosele date de i. Bick3 (Uebsr die Unter- 

 scheidung von A agit uni Bronzit in Diir.13chUff.jn. M'.n u. Petrogr. Mit- 

 theil V Bi. 1883 pag. 52/).In preparat se vede o secţiune basică aprope. 



