330 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



pătrată formată din (ioo) şi (o io) cu colţurile truncate de (no). Acesta 

 secţiune se arată în lumine polarisată paralelă gălbie-deschis. Ord. I. Extinc- 

 tiunea după laturile pătratului. Pleocroismul puternic. Neapărat că un exa- 

 men maî amănunţit în lumina polarisată convergentă ar putea că stabilescă 

 maî de aprope rolul acestui mineral în andesiturile piroxenice din Cali- 

 manî. Roca este dar un andesit cu augit şi bronzit cu structura hialopi- 

 litică. 



Cum am amintit în urmă prof. F. Becke menţioneză andesiturî cu augit, 

 care conţin bronzit, în muntele Lucacî, Piatra Dorneî, Tîmău (în apropierea 

 Pietrelor roşii) etc, în unele varietăţi, spune Becke, augitul dispare maî 

 cu totul şi remâne un andesit cu bronzit curat. 



Resumat asupra rocelor descrise in Calimxni. Din exemplele descrise 

 putem clasifica rocele din Calimanî cum urmeză: 



I. Tipul andesiturilor cu piroxen care domineză aprope singur în totă 

 regiunea. In acest tip distingem: i) Andesite cu augit (Pic. Bucciniş, Ca- 

 liman Ciribuc, Panac, Pietrele roşii). 2) Andesite cn augit şi hipersten 

 forte respîndite, 3) Andesite cn hipersten şi augit rari, 4) Andesite cu augit 

 şi oliviu (Haita) şi 5) Andesite cu augit şi bronzit (Dealul Lat). 



H. Tipul andesiturilor cu homblendă în modificaţia propiliticâ rar 

 (Triplex confinium). 



III. Tipul amestecat din andesiturî piroxenice şi andesiturî cu hornblendâ 

 basaltică (pîrîul Bucciniş). Acest tip se pire a fi cel maî vechî; pe când 

 andesitul cu augit se pare a fi închis erupţiunea, 



Vîrsta geologică a erupţiuneî andesiturilor în Carpaţî. 



O chestiune de mare importanţă geologică, pe care trebue să o discutăm 

 maî de aprope, este aceia a periodeî de erupţiune a andesiturilor. In 

 basinul Negreî ne lipsesc raporturile stratigrafice, din care am putea să 

 determinăm maî de aprope acesta periodă geologică. Cum am vedut în 

 urmă (fig. 3) masele andesitice se suprapun depositelor palaeogene din 

 basinul Negreî. Aceste deposite însă după cum voî arăta altă dată aparţin 

 la orizontul cu Nummulitis perforata, decî la partea mijlocie a eocenuluî 

 (Etajul arisian); o parte din aceste deposite însă este probabil că aparţie 

 la un orizont maî superior din eocenul superior (Etajul bartonian) ori 

 din partea inferioră a oligocenuluî (Etajul liguric = straturile de Hoja, 

 Koch). Un alt fapt, pe care îl constatăm în basinul Negreî, este că în 

 conglomeratele palaeogene nu întâlnim nicăerî bucăţi de andesit ori alte 

 producţiunî vulcanice în legătură genetică cu andesiturile, ceia ce ar fi 

 trebuit natural să se întâmple în caşul când masele andesitice ar fi format 

 ţcrmul măreî în care s'aia depus aceste straturi. Din aceste fapte urmeză 

 că erupţiunea andesiturilor cade în o periodă mal tînărd de cât palaeogenuL 



