BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 331 



Faptele observate aiurea în Carpaţî ne vor ajuta să determinăm şi maî 

 de aprdpe acesta periodă geologică. 



Să considerăm întâiu faptele din masa Hargita-Caliman. Cum se pote 

 vedea pe orî-ce hartă geologică a acestei regiuni masa Hargiteî este în- 

 conjurată la West şi Est în totă întinderea sa de o puternică formaţiune 

 de diferite producte vulcanice ca : tufuri, brec'î, conglomerate, etc, care 

 tote la un loc sunt în general cuprinse sub numele de tufuri trachytice (i). 

 Un studiu maî serios a acestor producţiunî vulcanice lipsesce până acum 

 aprdpe complect, în cât nu este de loc stabilit dacă tote aceste tufuri 

 sunt în legătură genetică cu andesiturile Hargiteî, adică aparţin la aceiaşi 

 periodă de erupţiune ca şi dînsele. O parte din aceste tufuri sunt tufuri 

 trachitice adevărate, şi represintă probabil resturile unuî învăliş vulcanic 

 maî vechiu peste care s'au. revărsat lavele andesitice; altele sunt tufuri 

 andesitice quarţifere = tufuri dacitice = aşa numitele Palia, care aparţh 

 la o periodă de erupţiune de asemenea maî veche de cât a andesiturilor; 

 o altă parte în fină, cum ar urma din descrierile luî Herbich, sunt tufurî 

 andesitice propriu dise şi stau decî în legătură genetică cu andesijurile 

 Hargiteî. 



Herbich (2) spune că «tufurile trachytice» care stau în legătură cu erup- 

 ţiunea andesiturilor, aparţin in mare parte la etajul pontic = straturile cu 

 congeriî, o parte dintr'însele însă aparţin şi la etajul sarmatic. Cum se 

 scie aceste «straturi pontice» din ţara Secuilor sunt bine representate în 

 Sudul masei Hargiteî, în marginea Westică a basenuluî din Comitetul 

 Hâromszek (trei scaune) şi între Carot şi Persani în valea Oltuluî. Ele conţin 

 abundente straturi de lignit şi de aceia se maî numesc şi formaţiunea cu 

 lignit = Lignitbildung. 



La Estul maseî Hargiteî ele sunt representate în câte-va locuri, în formă 

 de petici umplând concavităţile şisturilor cristaline, precum la Borsek, 

 Bilbor etc, 



Li multe din aceste localităţi depositele cu lignit alternă cu tufurî an- 

 desitice ptopriu d ; se, care pe une locuri conţin chiar fosile pontice. Cer- 

 cetările maî nouî însă au dovedit că acesta formaţiune cu lignit, aparţine 

 nu la etajul pontic ci la etajul levantin = straturile cu paludine, decî la 

 partea superioră a pliocenuluî (3). Din aceste fapte ar urma decî că erup- 

 ţiunca andesiturilor, care a dat nascere Hargiteî, a început la finea mio- 

 cenuluî, în sarmatic, şi a durat până la finea pliocenuluî. 



(1) A se vede: harta geologică de Herbich. «Das Szeklerland» şi harta geologică 

 a Ungariei din 1897. Scara 1 rmlion, 



(2) Herbich. Szeklerland. pag. 262, 295—297. 



(3) Lorenthey. Ueber die geologische Verhăltnisse der Lignitbildung des Szek- 

 lerlandes. Ertesito. 1895 şi N. Andrussow. Einige Bemerkungen iiber die jungtertiăren 

 Ablagerungen Russlands und ihre Beziehungen zu denen Rumăniens u. Oesterr-Un- 

 garns. PorpaL i897, pag. 17, 



