BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 333 



Fr. Schafarzik arată că erupţiunea andesiturilor piroxenice din munţii 

 Cscr/idt, a avut loc imediat înainte de depunerea sedimentelor etajului me- 

 diteran superior şi după depunerea etajului mediteran inferior. Tufurile 

 riolitice sunt şi aici maî vechî de cât andesiturile (i). 



Din tote aceste fapte reese că erupţiunea andesiturilor în Carpaţi a în- 

 ceput in a doua jiimetate a miocenuîuî şi a durat pote şi în pliocen Asu- 

 pra vîrsteî relative a diferitelor tipuri de andesit sunt până acum puţine 

 cercetări în acesta direcţiune. In general se admite că andesiturile cu am- 

 fibol ar fi maî vechî de cât andesiturile piroxenice (Zirkel). Herbich (2) 

 arată că andesiturile cu biotit şi amfibol, maî acide de pe lângă Biidos 

 sunt maî vechî de cât andesiturile basice cu augit, de 6re-ce sunt străbă- 

 tute de aceste ; andesitul cu amfibol şi augit este de asemenea maî vechiu 

 de cât andesitul augitic. Acest din urmă tip se pare a fi închis erupţiunea 

 andesiturilor. După acesta periodă a urmat erupţiunea basalturilor, care 

 după Herbich a început în pliocen şi a durat până la începutul epoceî 

 diluviale. 



Dacă considerăm timpul cu măsura obicinuită în geologie, vedem din 

 faptele arătate că puternica activitate vulcanică, care s'a desfăşurat în Car- 

 patî în epoca terţiară, a durat până într'un timp nu tocmaî mult în urma 

 epoceî actuale. Exalaţiunile de vapori sulfuroşî în solfatara de la Biidos, 

 la extremitatea sudică a Hargiteî, repeţitele cutremure de pămînt în Estul 

 Transilvaniei, isvorele cu C0 2 care se continuă aprope pe o linie la Estul 

 Hargiteî începând de la Dorna, prin Borsec şi până la Tuşnad şi Mahnas 

 în Sud, sunt semne că acesta activitate vulcanică are răsunet încă şi astădî. 



Legătura între filonele aurifere din Carpaţî şi propilit. 



Andesitul cu hornblenda de la «Triplex confinium» pe care l'am descri- 

 sub No. 22, presintă, cum am vedut, ore care caractere spre o modifica 

 ţiune propilitică. Se admite însă în general că filonele aurifere din regiu- 

 nile neovulcanice ale Carpaţilor, cum se scie cele maî bogate din totă Eu- 

 ropa, s'ar presenta maî tot-d'a-una în propilit. Fiind-că din punctul de 

 vedere practic acesta chestiune are cea maî mare importanţă, am credut 

 de nevoe, din literatura care mi a trecut sub ochi, a face un mic re sumat 

 asupra eî. 



Baron v. Richtofen (3) in studiele sale asupra rocelor neo-vulcanice din 

 Carpaţî observă că la Verespatak, Nagy Banya, Schemnitz, Nagyâg, etc. 

 filonele de metale nobile sunt pretutindeni legate cu presenta Grlînnstein- 



(1) Fr. Schafarzik Piroxen-andesite des Cserhat. Mitth. aus dem Iahrb. der kgl. 

 ung. geol. Anst. IX, Bd. 1895, pag. 359 şi fig. 1 pag. 201. etc. 



(2) Herbich. Op. cit pag. 343. 



(3) Freih. v. Richthofen. Studieri aus den ungarisch-siebenburgischen Trachytge- 

 birge. Jahrb, der k. k. geol. Reichsanşt. 1860 pag. 213—214 şi 98—99. 



