336 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



este de idee că modificaţiunea în Grtinnstein stă în cea maî strânsă le- 

 gătură cu filonele metalifere; ea a luat nascere în timpul umplereî crăpă- 

 turilor cu filone, nu a preesxistat acestora după cum admite Inkey (i). 



Fr. Schafarzik (2) represintă ideia că impregnaţiunea cu minerale me- 

 talifere şi filonele metalifere nu sunt restrânse numaî asupra modificaţiuneî 

 propilituluî. 



Din tote aceste observaţiunî reese că maî pretutindeni în Carpaţî fi- 

 lonele aurifere sunt res'rînse în andesiturile cu hornblendă şi câte odată 

 şi în dacite. Andesiturile cu piroxen se arată în general sărace în ast fel 

 de filone. 



TUFURI TRAHITICE 



1. Tufurile trachitice de pe pîrîul Drăgoeseî. 



In studiul asupra depositelor cretacice de la Glodu am amintit, că pe 

 stânga pîrîuluî Drăgoeseî, începând de la gara pîrîuluî Ciatircanilor în sus 

 şi până în pîrîul Călimănel în Păltiniş, se continuă în direcţia Nord-Sud 

 o bandă îngustă de tufuri trachitice, cari se razimă pe şisturile cristaline 

 din marginea Westică a Dealul Drăgoeseî, iar la West se alipesc de masele 

 andesitice din Deluganu, după linia de ruptură Gălimânel-Drăgoiasa. Ace- 

 leaşi tufuri le-am întâlnit şi sub culmea deluluî Glodului, spre Nord de 

 isvorul pîrîuluî Păstinărescî, rezemându-se de aseminea pe şisturi cristaline 

 şi pote pe o mică întindere şi pe marginea de Est a depositelor [cretacice 

 de pe pîrîul Glodului. întinderea acestor tufuri trachitice am căutat a o 

 representa pe schiţa geologică alăturată la studiul amintit, după datele câte 

 le-am avut; este însă forte probabil că pe Dealul Glodului şi în general 

 pe marginea vestică a masei cristaline, aceste tufuri să fie mult maî răs- 

 pândite. In cele ce urmeză me voiu ocupa maî de aprope de aceste roci. 



1. Tufurile trachitice de pe pîriul Drăgoeseî. In marginea de West a 

 picioruluî Florenilor şi a piciorului Zobanuluî, aceste tufuri se ved forte 

 bine descoperite; ele se razimă aici în Sud pe calcşisturî, iar ceva maî la 

 Nord pe Zoban, pe micaşisturî. Aşedarea lor e în straturi ori bancuri puţin 

 înclinate. Cum e de aşteptat, printre tufurile propriu dise provenite din ce- 

 nuşă vulcanică, se găsesc amestecate bucăţi micî şi blocuri de trachit ade- 

 verat, provenite din solidificarea magmei trachitice. Ca exemple voiu da 



(lj B. V. Inkey. Nagyig Foldtanies Binyisziti Viszonyai 1835. B'jda-post, referat 

 de A. Stelzner in Neues Iahrb. 1886 I. pag. 422. 

 (2) Fr. 5chafarzik, Ueber die Propylit Frage. Foldt. kozl. 1886, pag. 358, 



