338 BULETINUL SOCIETĂŢII I)E SCIlNŢE _ 



masă înainteză în lăuntru luî. Pe lingă sanidin se observa rar şi un pla- 

 gioclas din lamele polisintetice. 



Biotit forte respîndir, de obicei în foî neregulate mărginite ori în şuviţî 

 lungite, rar în tăbliţe cu contururi exagonale. El are o colore brună, bătînd 

 în verdiu, şi arată o absorpţiune forte evidentă. margină întunecosă de 

 resorbţiune magmatică nu se observă. Ca interposiţiunî cristaline se ob. 

 servă des magnetit şi apatit. Dintre cele-1'alte elemente necaracteristice se 

 observă : magnetit destul de răspândit nu însă aşa de frequent ca în an- 

 desiturî, apatit în bastonaşe orî ace incolore divisate transversal; basto- 

 naşele ceva maî scurte şi maî grose sunt colorate în albastru cenuşiu. El 

 se găsesce des în masă şi ca inclusiunî în cristalele de sanidin şi de biotit 

 Din cele spuse urmedă ca roca este un trachit cu biotit (Zirket) ori tra- 

 chit propriii dis (Rosenbusch) cu structura masei orthofiricâ. 



26. Roca este albiciosă, porosă, aspră, puţin dură ; cu casură neplană şi 

 cu o structură macroscopică mijlociu porfirică iorte evidentă. Intro masă 

 fundamentală albă cenuşie, mată, se ved numerose foiţe exagonale de 

 biotit şi cristale mîcî de sanidin. Maî tote cristalele de felaspat sunt tran- 

 sformate în kaolin, iar în locul lor remân în masă spaţiurî umplute cu 

 pulbere de kaolin ; forte des, maî ales pe suprafeţele expuse, dispare şi 

 acesta pulbere remânînd numai cristale negative. Puţine cristale mici sti- 

 close se ved în masă. Sub microscop structura masei e aceiaşi ca în exem- 

 plarul precedent, adică ortofirică. In acesta masă holocristalină se ved 

 cristale maî mari de sanidin, adesea-orî cu structura zonară. cîte-va cristale 

 de oligoclas, şi numerose tăbliţe şi şuviţe de biotit cu absorpţiune puter- 

 nică. Roca este dar un trachit cu biotit cu structura orthofiricâ ca şi 

 cel precedent, numai ceva alterat. 



27. Roca este compactă, separată în straturi şi bancuri, are o colore 

 cenuşie-gălbue feştelită şi un aspect de greş fin granular. In masă se ved 

 numeroşi soldişori de biotit de colore brună ca tombacul şi cristali sticloşi 

 rari respândiţt de sanidina. 



Sub microscop. Masa este constituită în cea maî mare parte din un 

 agregat de sfărîmăturî fine de individî de feldspat şi particule amorfe 

 rar respîndite. In acesta masă se ved cristale limpedî de sanidin, mai tot- 

 deuna în stare fragmentară^ apoi fragmente descompuse de biotit şi nu- 

 merose părţî brun-roşietice de un oxid de fer provenit probabil din tran- 

 sformarea biotituluî. Avend în vedere starea fragmentară a tuturor părţilor 

 constitutive a roceî, urmedă că avem de a face cu o cenuşă vulcanică 

 trachitică, grosieră, adică cu un tuf trachitic biotitic, provenit din aceeaşi 

 magmă ca şi trachitul de maî sus. 



28. Roca este alb gălbue, friabilă, cu aspectul unui năsip, puţin consolidat 

 In masă se ved fragmente sticlose de sanidin şi numeroşi soldişorî bron- 

 zoşî gălbui de biotit. Sub microscop observăm acelaşî agregat în stare 

 fragmentară din sanidin biotit şi părţî amorfe. Roca este decî un tuf 



