J^ULETINUlx SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 339 



trachitic biotitic ca şi cel precedent, însă mai puţin consolidat aşa că l'am 

 putea numi năsip trachitic. 



29. Roca are o colore albiciosă cenuşie bătând puţin în verdiu, este friabilă 

 cu un aspect de marnă. Intr'o masă compactă ; mată, strebătută numai de 

 câte-va spaţiurî deşerte marî, se ved cristal! sticloşi de sanidin şi numeroşi 

 soldişorî bruni ca tombacul ori negri de biotit. Păreţiî spaţiurilor deşerte sunt 

 tapisaţi de o pulbere gălbie care sub microscop se arată a fi constituită 

 maî ales din fragmente de sanidin. Sub microscop se recunosce aceiaşi 

 stare fragmentară din cristale şi fragmente micî de sanidin şi de biotit 

 într'o stare înaintată de descompunere. Pe lingă aceste sfărmăturî crista- 

 line maî iau parte la constituţia masei şi părţi amorfe isolate. Roca este 

 deci un tuf trachitic biotitic ca şi cele precedente numai provenit din o 

 cenuşă vulcanică maî fină. 



1. Tuful trachitic de pe Delul Glodului. 



Pe panta Westică a deluluî Glodu, sub comă, se întîlnesce o rocă albi- 

 ciosă separată în plăcî orî straturi aşedate pe şisturile cristaline. După 

 cât am putut observa în deschiderile puţin favorabile, ce am întâlnit, s'ar 

 părea că aceste straturi sunt puţin înclinate spre West. Ceia-ce se observă 

 maî des sunt blocuri orî bucăţi isolate răspândite pe suprafaţa şisturilor 

 cristaline aduse din spre comă unde trebue să se găsescă in situ. Timpul 

 nu'mî a permis a constata maî de aprope raporturile de aşezarea acesteî 

 rocî, pote una dintre cele maî importante, după cum vom vedea în urmă. 

 Caracterele eî sunt: 



30. Colore cenuşie deschisă bătând în verdiu, compactă, cu stricătura 

 plană, are aspectul uneî marne întărite; bucăţile maî subţiri lovite cu cio- 

 canul sunt sonore ca un fonolit. Pe suprataţa de ruptură se observă 

 dungî violete puţin pronunţate. In masa compactă se ved cristalî sticloşî, 

 micî de feldspat şi soldişorî de biotit. Sub microscop se vede că masa 

 este holocristalină, constituită din granule şi colonade incolore de felds- 

 pat şi din fragmente brune de biotit. O structură orthofirică tipică, 

 cum am vedut-o sub 25, nu se observă aicî. In acesta masă se ved cris- 

 tale şi fragmente maî mari de sanidin şi maî rar de un plagioclas. Proba 

 microchimică asupra pulbereî roceî, a arătat de asemenea că pe lingă feld- 

 spatul potasic se maî află şi un feldspat, care conţine natrium. 



Biotit forte răspândit, dar maî tot-deauna în fragmente neregulate. Mag- 

 netit şi foiţe de oligist rari. Roca are decî caracterul unuî tuf trachitic 

 biotitic cu firul fin, ca şi cea precedentă de pe Drăgoiasa, numaî că e maî 

 întărită. 



Resumat. Din cele spuse urmeză că rocele de pe pîrhtl Drăgoescl şi 

 Dealul Glodului, aparţin tote la tipul. tracJiituluî cu biotit. Ceea-ce încă e 



