340 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCTINŢE 



de remarcat în aceste rocî este lipsa complectă a quarţuluî, atât macros- 

 copic cât şi microscopic; în 12 preparate nu am observat nici un grăunte 

 de quarţ, de unde urmeză că aceste rocî nu pot aparţine la riolit orî la 

 dacii, ci sunt trachitufi în sensul de astădî al petrografieî. Este adeverat 

 că sunt şi rioliturî forte bogate în Si 2 şi cari cu tote acestea nu conţin 

 de loc quarţ individualisat, nici macroscopic nici microscopic (i). 



In asemenea cas neapărat că numai analisa chimică pote decide. Stu- 

 diul petrografic a acestor rocî ne duce dar la conclusiunea: că între erup- 

 ţiunea andesituri\or învecinate din Călimanî şi între erupţiunea acestor tu- 

 furi mi există nici o legătură genetică. 



După cum s'a vedut din studiul rocelor de pe Călimanî, nici un element 

 esenţial din aceste rocî nu e comun cu ale tufurilor descrise aici. Aceste doue 

 soiurî de rocî nu pot deci să fi provenit din aceeaşî magmă. 



In privinţa vulcanoîogică avem de a face în rocele de pe Drăgoiasa 

 şi Glodu cu projecţiunî vulcanice trahitice în tote gradele de mărime în- 

 cepând cu blocuri şi lapihi de trachit, apoi năsip tracliitic şi în fine ce- 

 nuşă fină trachitică. De alt-fel nu este exclusă posibilitatea ca pe pîrîul 

 Drăgoeseî să avem de aface cu o alternanţă de tufuri şi lavă trachitică, 

 adică cu resturile unui sirato-vulcan primit din o erupţiune mixtă, din ce- 

 nuşă şi din curente de lavă trachytică. Lipsa de resturi organice în aceste 

 tufurî, neobservarea uneî succesiunî verticale după greutate, începend cu 

 projecţiunile maî mari şi sfîrşind cu cenuşa fină, cum ar trebui să se în- 

 tîmple în caşul când aceste producte vulcanice s-ar fi depus în apă, apoî 

 lipsa aprdpe complectă de părţi străine amorfe în masa roceî, ne fac să 

 conchidem că aceste tufurî s'au depus pe uscat. Pe când în andesiturî am 

 avut de aface cu erupţiunile liniştite a unor lave basice relativ sărace în 

 gazurî solvite şi cari prin urmare au curs liniscit respândindu-se în acope- 

 rişurî=âecken, în tufurile trachitice de cari ne ocupăm, aci avem de aface 

 cu erupţiunî amestecate a unor lave acide, bogate in gazurî solvite, cari 

 au provocat pulverisarea uneî părţi din lavă dând nascere la forma numită 

 strato-vulcani. Ţinând cont de faptul că în Est, pe delul Glodu, tuful e 

 fin, fără întercalaţiunî de blocuri trachitice, pe când în West pe Drăgoiasa 

 asemenea blocuri, lapilî şi nisipuri vulcanice, se găsesc amestecate cu tu- 

 furile maî fine, urmeză că centrul erupţiuneî trachiturilor a trebuit să fie 

 spre West, adică tot în regiunea acoperită de marele andesitice din Har- 

 gitta-Călimanî. 



Asupra vîrsteî speologice a trachiturilor. întâia întrebare care trebuesăne-o 

 punem este: în ce raport de vîrstă stau aceste doue tipuri de rocî descrise 

 până acum adică, andesiturile şi trachitele ? După seria Iul Richthofeii 



(1) Zirkel. Lchrhuch cler Petrographic Bd. II, pag. 357. 



