BULETINUL SOCIETĂŢII DE ăCTINŢE 341 



trachiturile ar fi maî tinere de cât andesiturile. Am arătat însă în studiul, 

 precedent, că cel puţin pentru Carpaţî, erupţiunile rocelor terţiare nu s'aii 

 succedat conform cu acesta serie ; din potrivă, maî pretutindeni în Carpaţî 

 unde raporturile stratigrafice au permis o determinare relativă de vîrstă, 

 s'au constatat că trachiturile şi echivalentele lor acide rhiolitele sunt maî 

 vechî de cât andesiturile. Acelaşi lucru s'a constatat şi în privinţa succe- 

 siuneî rocelor terţiare din platoul central. După charta geologică oficială 

 a Francieî şi după succesiunea stabilită de M. Boule şi de alţî geologî 

 francesî, în rocele neovulcanice din Lhaîne des Puis şi Mont-DorS, trachi- 

 turile (domit) şi rioliturile (liparite) sunt de asemenea maî vechî de cât 

 andesiturile (i) ; cât se atinge de echivalentele acide a andesiturilor adică 

 dacitele, am arătat că cel puţin în Carpaţiî osticî şi acestea sunt maî vechî 

 de cât andesiturile. In privinţa basalturilor este deplin dovedit că repre- 

 sintă membrul cel maî tînăr. Din aceste fapte ar urma că seria erupţiu- 

 nilor terţiare în Carpaţî a început cu tipurile maî acide, pentru a sfîrşi 

 cu cele maî basice. Acesta ideee emisă de J. Szabo încă din 1883 şi ad- 

 misă astă-dî maî în general de geologii unguri, 'şi are esplicarea în te- 

 oria că sub scorţa pămîntuluî, magma trebue să fie aranjată după gre- 

 utate: păturile maî acide şi prin urmare maî uşore de-asupra, iar cele maî 

 basice, dedesubt. Când o asemenea magmă intră în erupţiune, e natural 

 ca să apară întâiu la suprafaţa pămîntuluî lavele maî acide şi apoî cele 

 maî basice. 



Dar ca tote teoriile oamenilor şi acesta 'şî are reversul eî. Sunt exem- 

 ple de regiuni eruptive unde lavele apărute la începutul unei periode de 

 erupţiune sunt maî basice, pe când cele apărute maî târdiu sunt acide. 

 Aşa d. e. în câţî-va vulcani de pe Insula Teneriffe, lavele aşedate de de- 

 subt şi deci maî vechî sunt maî grele şi mai basice de cât cele de deasu- 

 pra. Cam acelaşi lucru în Auvergne cu basalturile inferiore. 



A. Geikie (2) a arătat că în regiunile vulcanice palaeozoice din Marea 

 Britanie, lavele cele maî vechî din Old Red Sandstone şi din Carbonifer 

 sunt basice, pe când cele din urmă erupţiunî au fost din lave acide. Din 

 aceste fapte Geikie conchie, că în intervalul de timp a unei singute peri- 

 ode de erupţiune au avut loc schimbării treptate în composiţiunea magmeî 

 subterane; aceste schimbări au consistat în o separaţiune de lave maî basice 

 carî aii eşit la început la suprafaţa pămîntuluî, pe când un residiuum 

 maî acid a remas să erupă către sfîrşi tul activitate î vulcanice. 



In Carpaţî am arătat că din studiele luî Szabo, Koch, Herbich, Scha- 



1) InRosenbush. Massige Gesteine pag. 761 şi carte geologique detaillee de la 

 France. Feuille 166 (Clermont-Ferrand). Succesiunea rocelor terţiare în Auvergne este 

 de alt-fel maî complicată prin aşa numitele «basalturî inferiore» străbătute de dicuri 

 şi cupe de roci acide. 



2) A. Geikie. Text-book of geologi 1893 pag. 263 



9 



