MTLETINTJL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



corpuri am de observat următorele : la procedeul prin dialisă, Fiirth în- 

 căldesce lichidul limpede, absorbit de deasupra deposituluî, maî întâia la 

 52 C. pentru a'l curaţi de porţiunea de myosină ce nu a putut fi sepa- 

 rată prin dialisă şi lichidul, filtrat de coagulul resultat, era o solu- 

 ţiune de myogen curată. Acesta soluţiune de myogen, coaguleză după 

 Ftirth, între. 55 - — 65 ° C. Dar se pote uşor înţelege că soluţiunea încăldită 

 o dată la 52°C. şi coagulul obţinut, separat de sigur la o a 2-a încăldire 

 nu putea să coaguleze de cât la o temperatură superioră luî 5 2°. In ceea 

 ce privesce soluţiunea de myosină ea presintă puncte de coagulare între 

 45° — 5°° C. Pentru a evita inconvenientul acestei încăldirî la 52 , la aflarea 

 punctelor de căldură la cari coaguleză aceste doue corpuri din plasma 

 muşchilor netedî, am considerat urmetdrele : limita inferidră la care myosină 

 începe a se precipita cu sulfatul de amoniu fiind atunci când plasma cu- 

 prinde 12% din acesta sare ; iar limita superioră, la care se precipită 

 complect şi unde şi mycgenul începe să precipite fiind de 2g°/ , atunci 

 din plasma ce. ar avea un conţinut de 15% de sulfat de amoniu, myosină 

 nu se precipită totă ; dar precipitatul obţinut pote fi considerat cu siguranţă 

 ca consistând numai din myosină. Pentru a ajunge la acest resultat, nu 

 rh'am servit de soluţie săturată de sulfat de amoniu ; ci simplu, la fie-care 

 100 cmc. plasmă am adăogat câte 15 gr. de acostă sare în cristale ; din 

 precipitatul resultat, spălat, tratat maî departe se obţine apoi o soluţiune 

 de myosină- curată. De aceleaşi consideraţiunî m'am servit şi pentru myogen. 

 In plasma măsurată am adăugat, de fie-care 100 cm.c. câte 30 gr. sulfat 

 de amoniu ; totă myosină cu încă o mică parte de myogen se precipită; 

 se filtreză şi filtratul se satură cu acesta sare în cristale. Din depositul 

 căpătat, se obţine apoi după procedeul întrebuinţat, o soluţiune curată de my- 

 ogen. Gradul de căldură, la care soluţiunile acestor 2 corpuri ast-fel căpătate 

 se coanguleză diferă de acel dat de Kuhne şi Ftirth pentru corpurile corespun- 

 detore]din plasma muşchilor striaţi şi anume: globulina coaguleză între 54 — 58 

 C. pe când albumina coagulezăla o temperatură maî josă, adică între 46 — -50°C 

 (1), Bine înţeles că concentraţiunea ambelor soluţiunî, era aproximativ aceiaşi 

 şi conţinutul în săruri iarăşi nu diferea mult. Atât soluţiunea de myosină 

 cât şi cea de myogen au, după cum am maî spus, reacţiune neutră ; cu 

 timpul însă, acesta reacţiune devine acidă (2). Halliburton admitea o re- 



(1) Heidenhain şi Helhvig. 



(2) Asupra acestui punct d. P. Schultze, în şedinţa societăţii de fisiologie din Berlin 

 a obiectat că, prin întrebuinţarea diferitelor metode de escitare aplicate asupra muş- 

 chilor netedî, nu a putut obţine o reacţiune acidă a acestora, deşi circulaţiunea era 

 întreruptă. Nu sciu dacă acesta obiecţiuue ar putea avea vre-o valore când e vorba 

 de plasmă; după cum crede d. Schultze, în orî-ce cas, condiţiunile în carî se găsesc 

 muşchii când sunt escitaţî şi acelea în carî se află plasma când. ea capătă reacţia 

 acidă sunt aşa de îndepărtate unele de altele în cât cea maî mică asemănare nu pote 

 avea loc. Cu reînceperea lucrărilor voju căuta a convinge pe d. Schiiltz de valdrea 

 obiecţiuneî făcute de d-sa. Arch. f. Anat., n, Physiol. (Phys. Abth 1897 pag. 334.) 



