46 NORDENSKIÖLD, ARKEOLOGISKA UNDERSÖKNINGAR I PERUS OCH BOLIVIAS GRÄNSTRAKTER. 



Pilspetsar. 



Mycken uppmärksamhet har jag under min senaste resa ägnat åt att vid alla 

 vattendrag söka rester af slagen sten. I Puna de Jujuy i Argentina har jag näm- 

 ligen vid de året om vattenförande bäckarne funnit tusentals grofva pil- och lans- 

 spetsar samt affall från tillslagningar af sådana. På boplatserna på den boliviansk- 

 peruanska högslätten, finner man talrikt affall från tillslagning af fina pilspetsar af 

 obsidian. Här i fjälldalarne på Andernas nordöstsluttningar har jag trots ifrigt 

 sökande ej funnit en enda pilspets eller affall från tillslagningen af sädana. Ej heller 

 hafva indianerna bjudit ut några dylika åt mig. Om indianerna här användt pil 

 och båge, så ha nog pilspetsarne varit, såsom urskogsindianerna nu bruka, af hårdt 

 trä eller bambu. 



,<!^*'J'- 



■**^:^ 



Fig. 38. Vs. (06. 1. 144). Stenring, klubbliutVud? Quiaca. Fig. 39. -/s. (Oli. 1. 148). Morgonstjärna. Puina. 



Yxoi' af kopparlpfferiiig. 



Dylika äro ganska sällsynta här i fjälldalarna, antagligen därför, att då metallen 

 haft värde, de ej som stenyxorna helt enkelt kastats bort, när de varit utnötta. Jag 

 har fått två sådana yxor från Quiaca (tafl. 5 fig. 5), en från Påta och en från Chusecani 

 (tafl. 5 fig. 3). En yxa ungefär af samma typ som den från Quiaca har Plane {25) 

 beskrifvit från Marcapatadalen. Rio Marcapata flyter till Rio Inambari. Som vi se, är 

 en af dessa yxor funnen vid Påta. Denna plats ligger utom grafhusgränsen och beboddes 

 vid tiden för spaniorernas inträngande i dessa trakter af indianstammar, hvilka ej 

 hörde till fjällkulturen. (Armentiä [5]). Den plats, där Plane (25) fann den ofvan 

 omtalade yxan, ligger också utom fjällkulturens gräns mot urskogarne. Quiacatypen 



