52 



NORDENSKIÖLD, ARKEOLOGISKA UNDERSÖKNINGAR I PERUS OCH BOLIVIAS GRANSTRAKTER. 



grafvar. De frukta, som nämnt, hämnden af de aflidne, hvilka kunna straffa dem 

 med torka, d. v. s. dålig skörd, sjukdom etc. De voro ej alls angelägna om att visa 

 mig, livar stenarne voro, fastän jag utlofvade en bra belöning för hvarje ny sten. 

 Med indianernas hjälp hade jag nog lyckats finna flera skulpterade stenar än dem. 



jag här omtalat. Pengarne hafva 



behållit till minne af mig. 





Hällristningar. 



I fjälldalarne öster om Anderna finnas inga hällristningar, såvida man ej räk- 

 nar dit en grotta, som ligger högt uppe i fjällen i Coranidalen, långt of vanför od- 

 lingsgränsen. Jag var icke i tillfälle att bestämma denna grottas höjd öfver 

 hafvet, men är den säkert mer än 4,500 m., kanske 5,000 m. Å 

 tafl. 6 fig. 5 se vi en bild af grottan, å tafl. 6 fig. 6 ett stycke 

 af grottans vägg, d. v. s. den ljusa, tämligen lätt fotograferade 

 delen. Vi se där ingraverade en mängd djurbilder. De högre upp 

 sittande äro nedsotade, därigenom att man haft eld i grottan. 

 De flesta af djurbilderna föreställa tydligen Ilarnas, hvilket man 

 kan se på den långa, karakteristiska halsen. Nedanför a är en 

 figur, som närmast liknar en hund. Ofvanför b är en rund grop; 

 sådana, c, d, e, vertikalt gående hål äro vanliga och hafva möjligen 

 varit att offra i. Än den dag i dag offra nämligen indianerna 

 här coca i det att cocabussar öfverallt sutto fastsmetade på väg- 

 garne. Något ofvanför den nämnda gropen b är ett korthalsat 

 djur, som möjligen kan vara en hjort. Hjortar (Cervus chilensis) 

 äro här allmänna. Midt i den s. k. hjorten är ett kors. Ofvan- 

 för c äro tvenne fyrkantiga urholkningar. Från den mörka delen 

 af grottan har jag äfven här ritat af några figurer (se fig. 41). 

 Vi se där (a) en djurbild, som närmast liknar en hund, med an- 

 siktet vändt mot åskådaren. Fig. b föreställer väl en människa med 

 uppåtsträckta armar (dansställning?), c, d och e äro däremot 

 svårare att förklara. Jämför man c med b, så hafva de åtskilligt 

 gemensamt, och är det därför icke omöjligt att c, d och e föreställa människor med 

 uppåtsträckta armar. Öfver en del af figurerna i grottan äro kristna kors målade 

 i rödt, antagligen för att förtaga deras onda verkan. 



Man frågar sig naturligtvis, när dessa figurer ristats in i grottan. Det bör 

 hafva varit före spanjorernas inträngande, då ryttare och kristna kors, hvilka spela 

 en så stor roll i en mängd hällristningar på högslätten, ej finnas inristade i grottan. 

 De senare finnas blott målade öfver de öfriga figurerna. Ryttare ser man ej alls. 

 Af hvem och af hvilken orsak denna grottas väggar blifvit så fuUristade med figurer, 

 kan jag icke besvara. Jag vill blott påpeka, att en del figurer äro djupt ristade, 

 ända till 3 cm, och gjorda med ganska mycken omsorg, såsom t. ex. »hjorten», och 

 att grottan anses ensam i sitt slag i trakten. Figurerna hafva nog inristats under 



Fig. 41. 



Figurer från Corani- 



grottan. 



