KtTNOL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 42. N;0 2. 



57 



har vippblandats med brändt krukgods, liksom ännu atsaliuacaindianerna göra. 

 I rnotsats till i fjälldalarne träffar man här hopade massor af krukskärfvor. Större 

 delen af dessa härleda antagligen från lerkärl, hvilka gått sönder i bränningen och 

 ej varit begagnade. Man skulle också här på en dag kunna samla ihop mera kruk- 

 skärfvor än i fjälldalarne på en månad, detta beroende på att indianerna antag- 

 ligen ej där själfva tillverkat sina lerkärl, utan importerat dem från högslätten. 



Inga krukor här hafva inbrända, målade orna- 

 ment. Någon gång äro på dem målade spiralmön- 

 ster i hvit, lätt bortnött färg. Ornamenten äro 

 åstadkomna genom att lägga ribbor eller slingor af 

 lera utanpå krukorna, mera sällan genom inristnin- 

 gar. Vi se en del krukskärfvor med dylika orna- 

 ment här afbildade (tafl. 7, fig. 1, 2, 3, 4 och fig. 49 

 och 50). De äro fullständigt olika allt, som man 

 finner i fjälldalarne. Några hela krukor träffar 

 man ej. Af skärfvorna kunna vi dock se några 

 lerkärlsformer (fig. 49, 50 och 51). Karakteristiskt 

 är, att alla krukor här sakna handtag (öron). 

 I det afseendet öfverensstämma krukorna från 

 Buturo med dem atsahuaca och yamiaca nu till- 

 verka, liksom äfven med dem, som beskrifvits från 

 indianerna vid Rio Purus. De krukor, som man 

 finner i fjälldalarne, hafva däremot till stor del 

 handtag liksom dem, som tillverkats och tillverkas 

 på högslätten. Detta synes mig, såsom jag redan 

 framhållit i en föregående uppsats' vara en viktig skillnad mellan fjälldalarnes 

 och Buturoskogarnes keramik. Den bevisar jämte olikheten i ornamentiken att den 

 stam, som bebott Buturos urskogar, kommit öster ifrån och ej vester ifrån. Att jag 

 ej här funnit några handtag, kan ej bero på en tillfällighet, då jag genomsökt stora 

 massor af krukskärfvor, och handtag just bruka lätt bevaras. 



Groft modellerade 7nänniskofigurer af bränd 

 lera har jag här funnit. De hafva dels gått upp- 

 rätt dels på alla fyra. Stundom har ansiktet blott 

 bestått af en flat skifva utan detaljer. I tvenne 

 fall äro dylika tydligt utförda. De här afbildade 

 ansiktena (fig. 52 och 53) visa, att Buturoindia- 

 nerna brukade genomborra öfver- ocli underläppen. 

 Sålunda har ansigtet, fig. 52 öfverläppen och ansiktet 

 på fig. 53 både öfver- och undei^läppen genombor- 

 rade. Öronen äro markerade som tvenne hål. 

 Kanske betyda dessa, att de varit genomborrade 



Fiff. 48. Malsten. Buturo. 



Fit'-. 49 



Kruka. Buturo. 



Af de vid Rio Tambopata 



' Erland Nordenskiöld. Einige Beiträge zui' Kenntnis der siidamerikanisclien Tongefässe und ihrer ITerstel- 

 lung. Kungi. Svenska, Vetenskapsakademiens Handl. Bd. 41. N;o 6. 



K. Sv. Vet. Alcad. H.and. Band -12. N:o 2. 8 



