6,1 



» > 



3,7 



5,6 



» 



5 



6,7 



» > 



5,1 



8,6 



» 



6,3 



KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 42. NIO 2. 59 



har sedan slipats med en hård sten, tafl. 7, fig. 10, så att den fått en finpolerad 

 yta och skarp egg, tafl. 7, fig. 8, hvarefter två hak, tafl. 7 fig. 9 utknackats 

 och utslipats. Såsom knaclvstenar har jag tydt skarpa kvartsitskärfvor och som 

 polerstenar på en kant blankslipade kvartsit- och brecciastycken. DyUka träffas i stor 

 mängd på boplatsen vid Buturo. 



De stenyxor, man tillverkat vid Buturo, hafva en karakteristisk form, hvilken jag 

 som nämnt, blott i ett exemplar återfunnit på annat håll här, nämligen vid Mojos. 

 De hafva i olikhet med de stenyxor, som man finner i fjälldalarne, egg ej blott i 

 spetsen utan äfven på sidorna. En del stenyxor, som jag funnit vid Buturo, äro så 

 små, att de knappast kunnat hafva haft praktisk användning. 



Tabell öfver stenyxor från Buturo. 



Inv. 06. 1. 269. längd 6 cm. bredd 3,65 cm. 



06. 1. 268. » 



06. 1. 271. ' 



06. 1. 270. 



06. 1. 292. 



Stenyxetypen från Buturo har, ehuru den här saknas i fjälldalarne, en mycket 

 stor nordlig utbredning. Den afbildas sålunda af Uhle {31) från Quito, Macäs och 

 Sunag i Ecuador. Omöjligt är ej, att en sådan typ som den här omtalade, kunnat 

 uppstå själfständigt i olika trakter. Den S3mes mig annars vara den naturliga mel- 

 lanformen mellan den cylindriska stenyxan utan hak eller utskott och den T-formiga. 



Pilspetsar af sten eller affall från tiUslagningen af sådana träffas ej här, utan 

 har man, om man haft pil och båge, användt pilspetsar af hårdt trä eller bambu, 

 såsom urskogsindianerna nu braka. 



Å fig. 54 är afbildadt ett föremål af sten af problematisk användning. När- 

 mast liknar det en läppknapp. 



Obearbetade stenar träffas i stor mängd på boplatserna vid Buturo och hafva de 

 flesta tydligen ditförts af människor för ett eller annat ändamål. De 

 ovala, platta hafva som nämnt användts för att tillverka stenyxor af, en 

 del af de mycket hårda till slip- och knackstenar, de platta cirkelrunda 

 till sländtrissor. Att de klotrunda och de aflånga — runda varit ämnade att 

 bearbetas, tror jag ej, då man ej ser något spår af knackning eller slipning ^ 



på dem. Troligt är, att de varit färdiga redskap. oeT i. 313. 



De föremål, jag kunnat samla, dels ytligt, dels genom försöksgräfningar 

 på boplatsen vid Buturo, gifva säkert en mycket torftig bild af den stam, som en 

 gång röjt och bebott dessa urskogar. Det är att hoppas, att man framdeles skall 

 finna grafvar och i dessa en mängd upplysande grafgods. Boplatsfynd blifva alltid 

 ganska torftiga, isynnerhet om man ej har tid till större undersökningar. I ett af- 

 seende erbjuda fynden i Buturoskogarne ett visst intresse, då de äro olika, hvad man 

 finner i fjälldalarne och möjligen, ja troligen, äro äldre än grafhusen och öfver liuf- 

 vud taget fjällkulturen här i de högre belägna dalarne. Skulle urskogarne samtidigt 



