8 JÄDERIN, FÖRNYADE KOMPARATIONER EMELLAN SVERIGES METERPROTOTYP OCH NÄORA ETC. 



nerna omlindade med gemensamt vaddtcäcke, försedt med hål på behöfliga ställen. 

 Termometern tillverkades år 1894 af meteorologiske instrumentmakaren L. Söderberg, 

 är märkt vid de höga gradtalens ända Celsius. L. Söderberg och vid den andra ändan 

 N :o 1 1894, benämnes här »stora Söderbergska termometern n:r 1» samt betecknas 

 St. S. 1. Skalan är graderad på fluss i tiondedels grader från — 1°,5 till + 44°, o. 

 Som en grad upptager 17""", 288 och en tiondedels grad sålunda 1""',73, kunna afläs- 

 ningar göras med full säkerhet inom 0°,oi. Af läsningarna ha gjorts genom lupp 

 samt för undvikande af parallax alltid på sådant sätt att graderingsstrecken å 

 skalan, sedda tvärs igenom kapillärröret, vid ändan af kvicksilfverpelaren visat sig 

 rätliniga och icke genom ljusbrytning böjda. Termometern användes alltid i hori- 

 sontellt läge, men kan dock resas i upprätt ställning, utan att kvicksilfret stiger upp 

 i kapillär rörets öfre del, till följd nämligen af där inpumpad kväfgas. En utblåsning 

 vid rörets öfre ända skyddar emot sprängning vid hög temperatur. 



Kalibrering af stora Söderbergska termometern n:r 1. 



Den säregna konstruktionen af denna termometer tillåter icke kalibrering på 

 vanligt sätt, ty — utom det att man, genom de skakningar som skulle erfordras för 

 att förflytta en kvicksilfverpelare till bestämd plats eller, ännu mera, för att af skilj a 

 en sådan af bestämd längd, sannolikt skulle riskera att fördärfva termometern — 

 skulle den i rörets öfre del inpumpade gasen t. o. m. hindra sådana kvicksilfver- 

 kolonner att lösgöra sig. Då det sålunda varit nödvändigt att tillämpa ett delvis 

 nytt föi^faringssätt för ändamålet, kan det äga något intresse, att jag här lämnar en 

 någorlunda utförlig beskrifning af tillvägagångssättet vid kalibreringen. 



Kapillärröret afskars 1894 Mars 16 vid halsen till reservoaren och vid öfversta 

 spetsen samt var således härmed öppet i båda ändar. Kvicksilfverpelare af bestämd 

 längd kunde nu utan svårighet införas i och efter behag flyttas inom röret. Den där- 

 med vidtagande kalibreringen kunde emellertid ej lämpligen direkt hänföras till termo- 

 meterns skala, utan användes därtill — för att erhålla större skärpa — en till kontroll- 



och justeringsbyrån hörande messingsmeter, märkt ^ metj^jj^ och benämnd A 2 samt 



bifogad ett utlåtande att »delningen befunnits god». Denna meterskala anses i det 

 följande vara felfri. Röret försågs med 9 stycken små tvärsgående ritsar, gjorda med 

 diamant och afsedda att vara på inbördes afstånd af 1 decimeter. Afsikten med dessa 

 märken var att göra det möjligt att kunna hänföra kalibei'korrektionerna till be- 

 stämda gradstreck på termometerskalan. Märkena (ritsarna) benämnas i det följande 

 n:r O (nederst, nära reservoaren), n:r 1, 2, ... 7, 8 (nära utblåsningen vid rörets öfre 

 ända). Deras med metern A 2 1905 Sept. 5 bestämda afstånd från märket 1 och de 

 gradtal på skalan, mot hvilka de efter rörets fastsättande befunnits svara, äro följande: 



