18 PETER OLSSON, BIDRAG TILL SKANDINAVIENS HELMINTHFAUNA. 



Hab. *Motella cimhria in intestino supero: Aprili 1868 in freto Öresund specimen unum leg^i. 



Hufvndet är ungefär fyra gånger sä långt som främsta leden och på midten smalare samt har en något 

 utvidgad rundad spets. Bothria äro utdraget aflånga, men det är svårt att bestämdt säga, om de äro laterala, ty 

 djurets främre del är trind. I sprit blir hufvudet kortare, elliptiskt aflångt. 



Att denna parasit är skild från föregående synes mig framgå af hans vida längre leder, som sakna längs- 

 fåra, och af det tydliga hufvudet. Bakre leden äro före tvärdelningen mera långa än breda. 



.Jag misstänker, att äfven Goezes Twnia rugosa (Naturg. 410 Tab. XXXIII: 1 — 5) från Motella jrmsi,ela\iöx 

 hit. Den synes icke vara funnen alltsedan December 1777, då den fanns i stor mängd hos ett exemplar af 

 nämnda fisk. 



8. BothriOCephalus spinacllise n. sp. inquirenda. 



Hab. '* Gasterosteiis spinachia in intestinis, Åugusto, in mari Bahusiie ad Grafverna. 



Jag fann endast en strobila af 40 mm. längd, hvilkeu ännu saknade generationsorgan. Den liknar rätt 

 mycket föregående. Hufvudet är lika långt som halsen, men tjockare. Det är cylindriskt, dock kan främre ändan 

 breda ut sig. Tydlig gräns finnes mellan hufvud och hals, hvilka bilda ett sammanhängande stycke, lika långt 

 som de fyra närmaste lederna tillhopa. Alla lederna äro långa och smala, cylindriska, utom caudalleden, som är 

 tillspetsad. De bakre lederna äro tjockare, dock knappt 0,2 mm. breda. 



LARV^ BOTHRIOCEPHALORUM. 



1. Scolex et strobila jnvenilis. 



Hab. *Perca fluviatilis in intestinis, Julio, Storsjön ad Krokom et Dillne Jemtlandiae. 



Ena gången (1871) erhöll jag tvä individ af en 2 ram. läng Scolex med antydningar till flera leder. Den 

 var jämnbred och hade instjelpt hufvud. Andra gången (1875) erhöllos talrika individ, större och mindre, egandc 

 tvä laterala bothria på ett kort hufvud, ingen hals, talrika leder. Djuret är ej olikt en Bothriocephalus infundi- 

 buliforrais. Längsta strobilan är 25 mm. 



2. Scolex et strobila juvenilis (fig. 22). 



Hab. *Cottus poeciloptts in intestinis, .Junio, Julio, Storsjön ad Norderön et Östersund. 



En gång fann jag en könlös strobila (fig. 22) 18 mm. lång, högst 1 mm. bred, som öfverallt hade kalk- 

 kroppar. Hnfvudet, framtill tvärt, men för öfrigt än aflångt än rektangulärt o. s. v., har laterala (dorsoventrala) 

 bothria, f-om äro teraligen breda. Hals saknas. Lederna äro i allmänhet dubbelt så breda som långa. Längs 

 strobilan synas vid hvardera kanten tre kärl, hvilka sammanträffa baktill, dock märkes der ingen tydlig svansblåsa. 

 Cauda är rundad. En annan gång (i Juli) träffades fyra outbildade strobilor. Vid ett tredje tillfälle träffades två 

 scoleces utan spär till leder. De hade tydliga bothria, kalkkroppar och svansblåsa. 



.3. Proscolex (fig. 23—25). 



Hab. *Cottus poecilopus in ventriculo et in intestinis Junio 1875 Storsjön ad Norderön. 



En gång funnos 6 individ i ventrikeln, en annan gång 3 individ i tarmen, de senare afbildade i fig. 

 23 — 25. De äro äggformiga med ett något framskjutande parti vid ena ändan, der en nybildning försiggår och 

 innehållet är mörkare. Man skymtar der mer eller mindre tydligt ett anlag till scolex, instjelpt, såsom det tyckes, 

 liksom hos en Cysticercus. Två kärl gå längs sidorna, och vid bakre ändan är åter ett mörkare parti, sannolikt 

 en reservoir för excret. Talrika kalkkroppar finnas. Djurets längd 0,7 — 1,2 mm. Det är möjligt, att detta djur 

 är proscolex till föregående. 



4. Proscolex s. embryo. 



Hab. *Cottus poecilopus inter musculos totius corporis (etiara caudae et ad oculos), ad superfioiera in- 

 testinorum (intestini, ventriculi, hepatis) copiosissime, in hepate rarius, Junio, Julio, Storsjön ad Norderön et 

 Östersund. 



Yngre likna de hvita ägg, och de ligga icke i någon oyst, men omgifvas af slem. De flesta äro aflånga 

 och flera hafva en framskjutande del, ungefär som de under föregående nummer omtalade, hvarjemte en rund fläck 

 är synlig vid ena ändan. Längd omkring 0,5 mm. Förekom i största mängd hos alla undersökta exemplar af 

 Gottus poecilopus. Deras vidare utveckling är okänd. 



5. Larva ante migrationem (scolex parum evolutus). 



Hab. *Gasterosteus pungitius in hepate, .Julio, Storsjön Jemtlandifie; in cavo abdominis et in hepate, 

 Augusto, in sinn Bottnieo ad Bönan Gestricire. *Gasterosteus acideatus in cavo abdominis et in hepate, Julio, 

 Augusto, in sinu Bottnieo ad Bönan Gestriciae frequenter. 



I lefvern på Gasterosteus pungitius frän Storsjön vid Dillne funnos 55 individ af denna larv hos 8 ibland 

 9 undersökta fisksr. Den är säckformig, trind, bakåt afsmalnande, saknar inskärningar och ögonfläckar, har talrika 

 kalkkroppar och talrika sidokanaler, som förena sig baktill, dock synes ingen svansblåsa. Under hvila är bakre 

 ändan spetsig. I främre ändan, som aldrig är tvär, utan har ett något framskjutande, afrundadt parti i midten, 

 ser man mörkt bildningsmaterial, sedermera anläggas der 2 bothria invid spetsen utvändigt, och hos de mest ut- 

 vecklade finnas två länga, smala, jämnbreda bothria samt en mera långsträckt kropp. Längd 1 — 6 mm. Utveck- 

 lingen synes här försiggå utan generatiousvexling. 



