KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 12. 19 



Vid Bönan fann j;ig denna larv i 4 af 16 Gäster, pungitius ocli i 13 af 21 Gäster, aculeatus, inalles 36 

 individ. De lägo aldrig inom cyst. 



6. Scolex ill cystide. 



Hab. *Osmerus epei'lanus ad viscera (peritoneum, ventriculnni, intestiniiin), Jnlio, in sinu Bottnico ad 

 Bönan Gestricite. 



Endast 3 cyster erhöllos, alla klotrunda och innehållande en 9 mra. lång scolex med något plattad, bakat 

 afsmalnande, nästan oledad kropp. Den har två smala, men djupa laterala bothria vid främre ändan, som är 

 rödgul i följd af sitt innehåll. Hos en scolex märkas svaga spår till tvärdelning. Cauda är i midteii urnupen. 

 Anträffades hos 2 uorsar ibland 17 undersökta. 



7. Scolex post raigrationem. 



Hab. *2'li!jmallus mihjaris in ventriculo et intestino, Julio, in flumine ad Mörsil; *Core(jonns lavaretiis 

 in ventriculo, Julio, in lacu Nälden; *<Joregonus albula in append. pylor. et in intestinis Augusto in lacu Näckten 

 Jemtlandiae. 



Scolex är utan leder eller fläckar och temligen lång med smala bothria, kan således icke vara scolex af 

 Bothriocephalus infundibuliformis. Den träffades endast 5 gånger i 10 exemplar, nemligen hos en sik, som ätit 

 en mängd isopoda, hos två hannar, som ätit insektlarver och Lymnaei, samt hos tvä siklöjor, som förtärt copepoder. 

 Längden af parasiten från ena siklöjan 4 mm., från den andra 1 — 3 mm. Fraraändau har cupula, cauda är rundad, 

 ej utvidgad. 



8. Scolex in cystide (fig. 26). 



Hab. *Salmo alpinus ad ventriculi superficiem, in cavo abdominis, ad intestina, ad oesophagura, Februario, 

 Junio, Julio, Octobri, in lacubus Näckten, Storsjön, Sällsjön; *Thymallus vulgaris ad ventriculi superficiem, in 

 hepate, ad intestina et appendices pylor., Junio, Julio, in lacu Storsjön et in fluminibus Indalselfveu (ad Mörsil) 

 et Ljungan (ad Asarne); *Goregonus lavaretiis ad ventriculi superficiem et in musculis ventriculi, ad intestina, 

 Juuio, Julio, Augusto, in lacubus Storsjön, Hålen, Nälden, Eefsunden; * Uoregonus albula ad ventriculi superficiem, 

 in musculis ventriculi et ad oesophagum, Julio, in lacu Lillsjön (Hallen): in omnibus frequenter. 



Cysterna äro af olika storlek, de största omkring 5 mm. i diameter. I hvar och en af dem finnes en 

 mer eller mindre utvecklad scolex. En mera utvecklad är afbildad i fig. 26. Den har på den afrundade eller 

 hos andra kort tillspetsade framändan två smala men temligen djupa bothria, hvilkas främre ändar ligga hvarandra 

 mycket nära. Under hvila urholka sig ofta bothria så, att de likna ett framåt öppet rör, och bothrias sidokanter vid- 

 röra då hvarandra. Den del, som bär bothria (hufvudet), saknar kalkkroppar och har redan derigenom annan färg 

 än öfriga kroppen, men dessutom skymtar man i dess inre en mörk eller rödbrun massa af nybildningsraaterial. 

 Kroppen, som är cylindrisk eller något afsmalnande bakåt, saknar ögonfläckar och leder, men är rik på kalk- 

 kroppar och har åtminstone två sidokärl samt en foramen caudale med vesicula vid den något urnupna bakre 

 ändan. Längd oftast omkring 4 mm., men stundom ända till 10 mm. Den stjelper gorna in hufvudet. Hos de 

 minst utvecklade synas ännu inga bothria. Eget är, att aldrig några larver hvarken af Bothriocephalus eller af 

 Triaenophorns anträffats hos Salmo trutta. 



9. Scolex in cystide. 



Hab. * Salmo alpinus in hepate et ad intestin. superficiem, Junio, in lacu Storsjön ad Norderö; *Thy- 

 inallus vulgaris ad ventriculi superficiem et in peritoneo ad lienem, Julio, in lacu Storsjön ad Hallen. 



De stora klotformiga cysterna innehöllo hvardera en scolex af ända till 80 mm. längd. Den var något 

 gulaktig, hade ett litet, nästan rundt-aflångt hufvud med två djupa men korta fåror till laterala bothria, ingen bals, 

 och det hela utgjorde en lång, trind, rynkig, men oledad sträng, påminnande om förhållandet hos Gymnorhynchus. 

 Scolex från Tiiymallus hade på den tillspetsade ändan två smala bothria. Spritlagd blir han liksom de öfriga i 

 spetsen klufven och visar sedd framifrån en enkel eller två hvarandra under rät vinkel korsande fåror, begränsade 

 af något uppsvällda läppar. Det hela visar sig vara två, nu nästan runda, bothria, hvilka, belägna på sjelfva den 

 främre, nu tvära ändan af djuret, der stöta intill hvarandra. En liten urnypning finnes i spetsen af cauda. Exem- 

 plaren från Thymallus hade mera plattad kropp och tydligt dorsoventrala bothria. Endast fem individer funna 

 hos två värddjur. 



10. Scolex in cystide (fig. 27, A — C). 



Hab. *Lota vulgaris ad superficiem ventriculi, appendicum j5ylor. et intestini nec non ad arcus branchia- 

 rum, Junio, in lacu Storsjön ad Norderön. 



Hos 4 ibland 8 vid Norderön dissekerade lakar fann jag 10 individ af denna scolex, som spritlagd, om 

 hufvudet blifvit instjelpt, ej kan skiljas från föregående, men lefvande visade sig vara skild art. Af de spritlagda 

 har en ännu hufvudet frauistjelpt. Längd ungefär som hos föregående, spritlagdt djur 30 mm. Hela djuret 

 har talrika tvärveck; det är plattadt och bakåt afsmalnande, med kalkkroppar, åtminstone hos do mera genom- 

 skinliga. Pannsugskål och hals saknas. Bakre ändan är i midten något urnupen, och man ser der hos somliga 

 en hvit fläck, antydande en vesicula caudalis, hvarjämte talrika, åtminstone åtta kärl gå längs sidorna af djurets 

 främre del. Djuret vill ogerna utstjelpa hufvudet eller visa bothria fullständigt. Bothria äro två, laterala, stora 

 och rörliga: äu äro de smala och raka, än smala och bugtiga eller veckade (se fig. B och C), än breda de ut sig, 

 under det de suga sig fast (fig. A). Hos det spritlagda individ, som ännu har hufvudet framsfjelpt, äro bothria 



