34 PETER OLSSON, BIDRAG TILL SKANDINAVIENS HELMINTHFAUNA. 



E. eperlani, hvilket naran dock tillika omfattat en annan i norsens peritoneum af Martin funnen outvecklad 

 Echinorhynehus. 



9. EohinorhynchUS angUStatUS Rud. Proboscis cylindiica, uncinorum seriebus transversis 10 — 20. 

 Collum brevissimura. Corpus teres, utrinque vel potius retrorsum attenuatum. Longit. 3 — 7 mm. (fig. 64, 65). 



E. perCiB RuDOLPHi Obsei-vat. I, 21; Zeder Nachtr. 126. 



E. lucii Zeder Naclitr. 123. 



E. affinis Rudolpiii Ent. hist. II, 269. 



E. angustatus Rudoj-phi Ent. hist. II: 267, Synops. 68 et 318; Westrumb Acanthoc. 26; Dujardin Helm. 

 531; DiESiNG Syst. Helra. II, 43; id. Revis. der Rhyngodeen 747. 



Hab. Perca fluviatilis in intest. et ventriculo Julio, Augusto, Octobri in Jemtlandia variis locis (specim. 

 alba, miniata); Julio, Augusto in sinu Bottnico ad Bönan (sp. al ha); Junio in lacu Finjasjön Soani.ne; Cottus 

 scorpius in iutestinis, Aprili in freto Öresund; Julio in mari Kattegatt; Septembri ad Bergen Norvegife (sp. 

 miniata); *Cottus bubalis in intestinis, Julio in mari Bahusiae spec. unicum flavescens; * Cottus poecilopus in initii., 

 Junio in lacu Storsjön Jemtlandiöe spec. unicum; * Aspidophorus cataphractits in intest., Martio, Aprili in freto 

 Öresund (sp. alba, flavescentia) ; * Leucisciis plioxinus in intest., Augusto in fluraine Giraån Jemtlandise (sp. crocea); 

 *Leuciscus grislagine in intest., Julio, Augusto ad Bönan Gestriciae (sp. antice citrina); *Leudscus rutilus in 

 intest., Augusto in Näfversjön Jemtlandise (sp. aurantiaca); Esox lucius in recto, Julio in lacu Storsjön ad Qvitsle 

 (sp. citrina); Augusto in sinu Bottnico ad Bönan (sp. alba); Silurus glanis in intest. sup., Julio iu lacu Möckeln 

 Smolandife (sp. cauda flava) ; Salmo eriox (trutta, fario) in intest., in appeudic. pylor. et in recto, Julio, Augusto 

 in Jemtlandia variis locis (sp. lilacina, miniata, alba, citrina); Coregonus lavaretiis in intest. recto, Julio in mari 

 Kattegatt; Julio in sinu Bottnico ad Eggegrund (sp. alba); Julio, Augusto in Jemtlandia (sp. alba, citrina); *Gore- 

 gontis albiila in intest., Julio in Lillsjön Jemtlandine (sp. unicum flavescens); * Thymallus vulgaris in intest., Julio 

 in lacubus Storsjön, öckesjön, in flumine ad Mörsil (sp. alba, flava); Murcena anguilla in intest., Augusto in lacu 

 ad Hvalinge Hallandife (sp. alba), Julio in lacubus Jemtlandise (sp. flava, aurantiaca), Julio, Augusto in sinu 

 Bottnico ad Bönan (sp. alba, citrina). 



b) forma Labrorum: Lemnisci receptaculo proboscidis breviores (fig. 66 — 69). 



Hab. *Labrus rupestris in intestinis, Augusto in mari Kattegatt (sp. alba, miniata); Julio, Augusto in 

 mari Baliusise; Augusto ad Bergen Norvegiae; *Labi-us melops in intest, Augusto, Septembri ad Bergen Norvegise; 

 *Labnts maciilatus iu intest., Julio in mari Bahusise; Augusto ad Bergen Norvegise (sp. flava); *Labnis mixtus 

 ill intest., Augusto in mari Balnisiaj (sp. alba); *Gadus minutus in intest., Julio, Augusto in mari Bahusise; 

 Augusto, Septembri ad Bergen Norvegise; Lota vidgaris in ventriculo, appendic. et intestino, Majo in Scania (sp. 

 miniata, rarius alba); Majo, Junio, Julio, Augusto, öctobri in Jemtlandia variis locis (spec. cinnabarina, aurantiaca, 

 flava, alba); *Clupea harengus in intest., Julio, Augusto in mari Kattegatt (sp. cinnabarina, violacea); *Clupea 

 sprattus in intest. Augusto ibidem spec. unum; Pleiironectes flesus in intest. recto, Septembri in mari Bahusise 

 (sp. unum album). 



Såsom det framgår af ofvanstäende uppgifter om fyndorter och värdar har denna art en mycket stor ut- 

 bredning. Den varierar också mycket till färgen, hvilket dock torde ber-o på födoämnena. Vanligast är den hvit 

 eller gul. Antalet tvärrader hakar på snabeln har jag oftast funnit vara 18 — 20 (t. ex. hos dem frän Salmo, 

 Esox, Labrus, delvis Lota), men stundom 12 eller 10 — ^12 (hos ex. från Coregonus, Murtena, Clupea). Hals har 

 jag icke kunnat se hos alla, men detta kan bero af, till hvilken grad snabeln är framskjuten. Ifrån E. acus kan 

 denna art i sådant fall ändock skiljas genom sin kortare kroppsform. De flesta äro svagt bågböjda eller raka och 

 hafva snabelu inborrad i värdens slemhinna, några voro dock mera böjda. Det är möjligt, att mer än en art här 

 döljer sig. Särskildt har jag märkt, att lemniskerna hos några äro kortare än snabelslidan, hos andra deremot 

 längre än denna. De förstnämnda äro här ofvan afskilda såsom en särskild form eller varietet. 



Receptaculum är omkring dubbelt så långt som snabeln, lemniskerna mörkfärgade, oftast mörkt cinnober- 

 röda, svagt klubblika och hos den vanligaste formen något längre än receptaculum. Musculi retractores probo- 

 scidis äro fästa ungefär vid kroppens midt. Honan har talrika spolformiga ägg (längd 0,07 5 ram.), dels lösa, 

 dels i clliptiska bollar (simmande ovarier). Hannen har två ellipliska testes och bakom dem flera vesiculae semi- 

 nales, som slutligen gifva en mörk färg åt denna del af kroppen. Stundom, såsom hos ex. från Salmo och Lota, 

 har hannens klockformiga bursa funnits utstjelpt. Sä stora individ, som Dujardin m. fl. omtala, har jag aldrig funnit. 



Greeff och R. Leuckart hafva funnit, att denna art såsom larv lefver hos Asellus aquaticus. Kanske lefver 

 den äfven hos Gammarus, ty jag har några gånger funnit den i ventrikeln tillsammans med förtärda Garamari. 



10. Echinorhynehus Simplex Rud. Proboscis cylindrica, uncinorum seriebus transversis 18 — 20. 

 Colhun nullum. (.orpus retrorsum paullo attenuatum. Longit. 5 mm., crassit. max. 0,5 mm. 



E. simplex Rudolphi Ent. hist. II: 270, Synops. 68; Westrumb Acanth. 17; Dujardin Helm. 534; 

 DlESlNG Syst. Helm. II, 41. 



Hab. *Trachinus draco in intestinis, Julio 1866, in mari Kattegatt (specimina 8). 



E. simplex är funnen en gång af Rathke i Danmark hos Trigla garnardus och en gång af Natterer i 

 Italien hos Triqla lineata. Jag hav till denna art hänfört den Echinorhynehus jag funnit hos Trachinus. Han 

 saknar alldeles iials och kan derför icke föras till E. angustatus, hvilken den annars teraligen mycket liknar. 



