4 HENK. MUNTHE, DEN SVENSKA HYDROGRAFISKA EXPEDITIONEN ÅR 1877, III. 



Annorlunda är förhållandet med Kattegatt öfver hvars bottensediment dr Petersen 

 upprättat en, som det vill synas, mycket god karta, grundad på de till ett högst 

 betydande antal uppgående draggningar, som af honom blifvit utförda under »Hauchs» 

 expedition.' 



Kännedomen om sedimentens kemiska beskaffenhet åter inskränker sig till bestäm- 

 ning af koldioxid-halten och af denna beräknad procent af kalciumkarbonat hos några 

 bottenprof likaledes från Baltiska hafvets södra hälft, hvilka blifvit insamlade dels under 

 Pommerania-expeditionen och undersökta af dr. T. H. Behbens^ — dels ock under »Hauchs» 

 expedition, de senare profven undersökta af dr. K. Rördam. ^ — Från Kattegat hafva ett 

 10-tal bottenprof blifvit på liknande sätt undersökta af Rördam (1. c) och från Skagerack 

 3:ne af Behrens (1. c). Det material, som legat till grund för dessa undersökningar, har 

 med skrapa eller liknande verktyg hemtats från bottnens ytlager, under det att de Ek- 

 manska profven, såsom af det följande framgår, utgöras af mer eller mindre långa prof, 

 som utvisa den mot längden svarande lagerföljden inom bottensedimenten. 



Som resultatet af Behrens' och Rördam's undersökningar kommer att något utförligare 

 afhandlas längre fram i anslutning till redogörelsen för den kemiska undersökningen af 

 de Ekmanska profven, anföres här endast hufvudresultatet af deras undersökningar, hvilket 

 kan sammanfattas sålunda: 



Halten af kalciumkarbonat hos de finare ytsedimenten i Baltiska hafvets södra hälft 

 är anmärkningsvärdt ringa — mellan O och omkrig 2.5 % ■ — , hvaremot densamma hos 

 Kattegat — Skagerack- sediment i regel är flerdubbelt större — omkring 5 — 12 % — de 

 högsta siffrorna refererande sig till kalciumkarbonat-halten hos den finare leran på 

 större djup. 



De nämda författarnes uttalanden om de sannolika orsakerna till dessa förhållanden 

 komma likaledes att diskuteras längre fram. 



Rörande de af dem undersökta profvens innehåll af sådana organiska lemningar, 

 som kunna gifva upplysningar om de vid tiden för sedimentens afsättning rådande hydro- 

 grafiska förhållandena samt om den i samband härmed stående vigtiga frågan om sedi- 

 mentens ålder, föreligga endast smärre, mestadels allmänt hållna uppgifter af underoi-dnad 

 betydelse, som visa, att ingen egentlig hänsyn tagits till dessa frågor, utan att man be- 

 traktat de erhållna profven såsom afgjordt recenta. 



B. Smärre anmärkningar rörande de Ekmanska bottenprofven o. s, v. 



Då i »Den svenska hydrografiska Expeditionen år 1877», Afdeln. I, sidd. 26 — 35 en 

 utförlig redogörelse återfinnes såväl öfver de för ändamålet särskildt konstruerade botten- 

 heintarne, af hvilka den ena var 1.8 och den andra 0.55 meter lång, som ock för dessas 

 sätt att arbeta o. s. v., inskränker jag mig till att endast påpeka ett par förhållanden, som 

 för här föreliggande arbete synas förtjenta af ett upprepadt omnämnande. 



' .Deniiii kin-t:i (iniifs publicerad dels i lians fi;i-'iidiialafliandlino^: Ora de skalbrerende Molluskers Udbred- 

 ning8foi'liold i de danske liave iiidenfor Skaften (Kjöbenliavn 1888) dels ock i »Hauchs» Togter, Atlas [.■ (1889). 

 '•^ .lalii-esber. etc, Jalirfr. I, 1873, sid. 57—63. 

 ^ -Hauchs» ToRtei', II, 1889, sid. 57—59. 



