12 HOLMGREN, STUDIER ÖFVER HUDENS OCH DE KÖRTELARTADE HDDORGANENS MORFOLOGI. 



Med den erfarenhet jag vunnit i detta hänseende inom lepidoptererna, skulle jag 

 dock vara frestad att tro, att dessa organ, som med afseende på sina kitinösa delar äro 

 med hvarandra så identiska inom insektverldens skilda grupper, äfvenledes med hänsyn 

 till sina fundamentala cellers antal och egentliga natur äro genomgående likformiga. Ty 

 ingenstädes inom lepidopterlarvernas så mångfaldiga former — såväl bland håriga som 

 släta larver — har jag funnit beträffande de enskilda hårbildningarna hvarken sinnes- 

 organet eller det körtelartade organet saknas. — Jag vill emellertid redan på förhand 

 närana, att en del författare och framför alla andra Leydig ^ med bestämdhet framhållit, 

 att sinneshårbildningarna ej äro annat än modifierade vanliga hårbildningar. I samma 

 riktning uttala sig vom Rath,^ Forel,^ Kräpelin,'^ Hauser;^ och Patten '' meddelar, att 

 han funnit håren bestå af 2 celler, af hvilka den större bildar håret genom en proto- 

 plasmaprocess, och att cellerna till håret taga emellan sig en nervbana. 



Med blicken fästad på det hårbärande organet såsom uteslutande sinnesorgan, har 

 VOM Rath ^ af det samma lemnat en allmän beskrifning af ungefär följande innehåll: 



Sinnesperceptionen förmedlas genom hårbildningar, hvilka understundom äro så lika 

 vanliga hår, att endast de vid botten af tillhörande porkanal befintliga sinnescellerna ange 

 organets egentliga karakter. Väggen uti porkanalen består ofta af samma hårda modifi- 

 kation af kitinet, som man återfinner uti det yttre lagret af hudens kitinmembran. Håret 

 sitter på en papill, en tunn kitinmembran (Forel's memhrave péripilaire), hvilken höjer 

 sig från öfre randen af porkanalen, hvarigenom håret erhåller en viss rörlighet. Por- 

 kanalens rand kan antingen ligga i nivå med kutikulans yta eller vara höjd öfver eller 

 sänkt under den samma. Vid basen af hvarje till sinnesfunktion tjenande hårbildning 

 finner man i många, dock mera sällsynta fall en enda sinnescell — såsom hos fjärilpalpen. 

 Vanligen referera sig flera sinnesceller till en och samma hårbildning. Grupperna af 

 sinnesceller äro omgifna af hyllen, bestående af låga med tillplattade kärnor försedda 

 celler, hvilka principielt ej äro att skilja från epidermiscellerna. Föi'f. uppgifver äfven, 

 att han i närheten af sinnescellerna sett stora celler, hvilkas natur han dock ej kunnat 

 rätt fatta, »Begleitzellen». Hos Melolontha och Cetonia skola dock dessa celler, såsom ofvan 

 närats, hafva varit af sådan beskaffenhet, att förf. ansett dem för körtelartade. — Hårets 

 egentliga matrixcell tyckes dock förf. ej hafva kunnat särskilja från öfriga epidermisceller, 

 något som förf:s bilder också synas på det bestämdaste bekräfta. 



I allmänhet synes man för öfrigt hysa en — enligt min fulla öfvertygelse — oriktig 

 uppfattning, beträffande hårets ursprung. Så nämner — såsom ofvan framhållits — 

 Patten,^ att af de 2 celler, hvilka referera sig till håret, skulle den större, som utsänder 

 en protoplasmaprolongation in i hårets centralkanal, bilda sjelfva håret; och R. Hertwig 

 säger uti sin ofvan citerade Handbuch der Zoologie, att håren i allmänhet äro encelliga 



1 sa i Arcli. f. Aiiiit. iiiul Plivsiol. 1860, sA äfven uti Zeitschr. f. wiss. Zool. 1878. 

 M. o. 



^ Etudes inyi'mécolo}>;iques, BiiU. Soc. Vnud. Se. nnt. XX. 

 * Ueber die Ocruolisorgaiie der Gliederthiere 1883. 



•'' Uiitersiichunfjeu iilier dii^ GeruchsorfjMiu; der Insekten, Zeitselir. C. wiss. Zool., Bd 34. 

 Is the OrnniiilidiiiMi u llnirbeiiring Sense Bud?, Anat. Anzeig. Jnlirg. 5, p. 353. 



6 



e. 



' 1. 



8 



C. 



i 



