22 HOLMGREN, STUDIER ÖFVER HUDENS OCH DE KÖRTELARTADE HUDORGANENS JIORFOLOGI. 



Såsom delvis i ett ofvaii anfördt citat från vom Rath ^ beskrifvits, skall vid basen 

 af hvarje till sinnesperception tjenande hårbildning i de flesta fall finnas flera sinnesceller 

 (hos fjärilpalpen blott en). Dessa cellers kärna är rund och eger ett likformigt kromatin- 

 nät samt synes vanligen ljusare än epidermiscellens kärna. Sinnescellerna utsända långa, 

 fina processer i håret, hvilka i detta bilda ett band, terminalsträng (äfven kalla,dt axel- 

 sträng, chorda). Grupperna af sinnesceller äro omklädda af ett hylle, hvilket eger låga 

 celler med tillplattade kärnor och synes vara en fortsättning af neurileramat. Ofta om- 

 kläder detta hylle terminalsträngen och fäster sig vid porkanalens undre rand.^ vom 

 Rath anser att detta hylles celler principielt ej äro skilda från epidermiscellerna. 



Med afseende på nämda nervhyllen säger sig Will ^ hafva iakttagit, att sinnescel- 

 lerna äro omgifna dels af sin neurilemmaskida, dels af en yttre med strödda, relatift större 

 kärnor och grofkornig struktur försedd »äusserer Schlauch». Mellanrummet mellan dessa 

 hyllen är fyldt med klar vätska, v. Rath anser det af Will oumämda yttre hyllet utgå 

 från epidermis samt fortsätta sig proximalt på nerven, distalt deremot sluta redan vid 

 porkanalens bas. 



Ej heller med afseende på tolkningen af arten af de celler, som skulle uppbygga 

 sinnesorganet, tyckes full enighet råda. Så framhålla i detta hänseende Kunkel och Gazag- 

 NAiRE,* i motsats mot v. Rath's ofvan nämda uppfattning, på grund af sina undersök- 

 ningar hos Dipterer den åsigt, att den nervösa ändapparaten hos alla insekter är så byggd, 

 att nerven när endast en cell, hvilkens distala ände intränger i håret. Denna cell om- 

 hyllas af flera andra sniåkärniga celler — af v. Rath äfven de uppfattade såsom sinnes- 

 celler — , hvilka tillhöra neurilemmat. — I allmänhet torde väl uppfattningen beträffande 

 dessa förhållanden luta till Kunkels och Gazagnaire's förmån, sedan betydelsefulla under- 

 sökningar öfver hudsinnespercejrtionen hos en del andra evertebratgrupper, såsom hos 

 Crustacéer, Polychaeter och Annelider, under de senare åren blifvit utförda särdeles af 

 Retzius ^ och Lenhossék,^ och sedan nu senast i år (1894) Rina Monti '^ vid sina jera- 

 förande undersökningar hos insekterna bland annat af hudnerverna visat, hurusom den diko- 

 tomiskt förgrenade epidermisnerven slutar i en cell, hvilken antingen är uni- eller bipolär, 

 understundom multipolar (triangulär). 



De upprepade undersökningar öfver hudnervernas allmänna utbredning och fördel- 

 ning jag företagit, isynnerhet ined den vitala methylen blåfärgningen, hafva i det hela 

 taget städse varit egnade att konstatera riktigheten af de rön Rina Monti gjort, om de 

 också dessutom synas hafva bragt i dagen en del andra moment. 



' 1. c. Det är väl förtjent att. framhållas, att Leydig redan 1851 på])okade luirl)il(lniiif>ars samraanlKing; 

 med ganglieceller. — Zeitschr. f. wiss. Zool., Bd III. 



^ Härvid bör påpekas, att hos de hudsiunesorgan vom Ratii beskrifver ligger sinnesorganet i allmänhet 

 under epidermis. 



•' J)as Geschinaekorgan der Insekten, Zeitsehr. f. wiss. Zool., Bd 42, 1885. 



■' {{.apport du c.yliiidre-axe rX des c.ellules nerveuses pcripliéri(|ues avec los oiganes des sens ehez les 

 Insectes. — (Jomptcs ren(ln.s hebdomad. des SéancH^s de TAead. des Seienees, Paris 1881. 



^ Zur Kenntniss der Nervensvstem der Crustacécn. — Biol. Untersueliungen 1890. - Biol. Untersuch. 

 N. F., 1892. 



" Verlauf und Kndigung der sensibeln Nervenfasern bei Lombricus. — Arch. f. mikr. Anat., Bd 39, 1892. 



' Rieherehe mieroscopiehc snl sistema nervoso degli Iiisctti. — Bolletino seientifieo, Paviii, N:o 4, 1893, 

 e N:o 1, 1894. 



