v. 



årt nu gällande system för mått och vigt, som bestämmes genom k. förordningen af 

 den 9 Okt. 1885 (sv. författningssamling 1885, n:r 62), synes till sina hufvudprinciper 

 vara så väl grundadt, att någon rubbning eller förändi-ing af dem icke i framtiden torde 

 komma att sättas i fråga. Metern, som är enheten för längdmåttet, bestämmes till sin 

 längd genom den i förordningens § 2 angifna prototypen, som sedan blifvit anskaffad från 

 den i Breteuil inrättade internationella byi-ån för mått och vigt. Samma § bestämmer äfven, 

 att jemte denna prototyp skall — likasom för kilogrammen — anskaffas en reservprototyp 

 för metern, men k. kungörelsen af den 26 Juni 1890 (sv. författningssamling 1890, n:r 38) 

 förklarar, att med denna åtgärd skall tills vidare anstå. 



Angående historiken för prototypernas åstadkommande, deras hemforsling till Sve- 

 rige och bestämmelserna för deras förvarande och användning hänvisas till redogörelsen 

 för de komparationer, som samtidigt med dessa utförts emellan kilogramprototypen och 

 en del normalvigter (Kongl. Vet.-Akademiens Handl. Bd 27. N:o 5). 



I 1885 års förordning § 3 stadgas vidare, att förutom prototyperna skola till jem- 

 förelse och efteri'ättelse finnas hufvudlikare äfvensom kontroll- och ai'betslikare. De förra 

 skola enligt 1890 års kungörelse § 5 hvart tionde år jemföras med prototyperna eller of- 

 tare, om anledning förefinnes till antagande att hufvudlikaren efter den senaste jemförel- 

 sen undergått förändring. Med anledning af denna bestämmelse företogos efterföljande 

 komparationer emellan Kongl. Finansdepartementets kontroll- och justeringsbyrås hufvud- 

 likare och prototypen. 



Af intresse var det att komparera hufvudlikaren äfven med k. vetenskapsakademiens 

 normalmeter å trait, emedan dessa båda blifvit provisoriskt komparerade i April 1879 och 

 i Juni 1880 och emedan den senare sedermera (Nov. 1886 till Jan. 1887) undersök- 

 tes af internationella byrån för mått och vigt i Breteuil. Direkt komparation emellan 

 akademiens normalmeter och prototypen borde dervid naturligtvis ej heller försummas. 



En tekniska högskolans geodetiska samling tillhörig normalmeter af Wanschaff' i 

 Berlin komparerades äfven med prototypen och med de öfriga. 



Hvar och en af de fyra normalmetrarna komparerades såsom synes med alla de 

 öfriga. 



Den 5 Januari 1894 framtogs prototypen ur det i k. vetenskapsakademiens hus be- 

 fintliga brandfria hvalfvet, hvarvid de i 1890 års k. kungörelse § 4 bestämda formerna 

 iakttogos. För att snarast möjligt åter få i hvalfvet inlägga prototypen gjordes under de 

 derpå följande dagarna naturligtvis komparationer endast med prototypen, hvarjemte dessa 



