4 EDV. JÄDEKIN, KOMPARATIONER EMELLAN SVERIGES METERPROTOTYP ETC. 



komparationer äfven till antalet begränsades mera, än som måhända varit önskligt. Proto- 

 typen inlades åter den 14 Januari. 



Till följd af bestämmelserna i 1890 års kungörelse § 3 måste komparationerna med 

 prototypen företagas i vetenskapsakademiens fysiska kabinett, hvilken lokal dock i flera 

 hänseenden torde böra anses för ändamålet synnerligen otjenlig, helst under de mörka vin- 

 terdagarna, ty i de enda rum, som hafva fönster åt norr, bortskymmes himmelen nästan 

 fullständigt af de höga husen på andra sidan om den smala gatan, hvarjeinte rummen 

 hafva endast vanliga trägolf, som naturligtvis icke möjliggöra att stadigt uppställa kom- 

 paratorn. 



I akademiens fysiska kabinett, det längst åt vester belägna rummet, utfördes icke 

 blott komparationerna med prototypen, utan äfven alla komparationer emellan de tre öt- 

 riga normal metrarna samt en del andra arbeten (undersökningar af termometrar m. m.) 

 intill den 19 Mars. De öfriga arbetena (undersökning af mikroskopen, bestämning af di-- 

 latationer och delningsfel m. m.) utfördes derefter i kontroll- och justeringsbyråns lokal. 

 Ej heller der kunde komparatorn tillräckligt stadigt uppställas. I synnerhet vid de makt- 

 påliggande undersökningarna af mikroskopskrufvarna förspoi'des stor olägenhet af på ga- 

 tan förbikörande tunga arbetsåkdon samt af bantågen. 



Beskrifning af normalmetrarna. 



1 . Meterprototypen n:r 29. Här betecknad F. Hänvisas till den såsom bilaga 1 in- 

 förda kopian af det jemte prototypen förvarade certiiikatet från Comité internatio- 

 nal des poids & mesures. 



2. K. vetenskapsakademiens normalmeter. Märkt och här betecknad D. Hänvisas till ko- 

 pian i bilaga 2 af nyssnämnda kountés certiiikat. 



3. K. finansdepartementets kontroll- och justeringsbyräs hufvudlikare. Märkt och här be- 



tecknad E. Tillverkad af hr P. M. Sörensen i Stockholm samtidigt med (år 1869) 

 och af samma smältmassa (messing) som D. I öfrigt alldeles lika med D, utom 

 deri, att E är afsedd att hafva en längd af en meter vid -|- 15° C. (se 1885 års k. 

 förordning § 3), medan D (likasom P och W) är afsedd att ha denna längd 

 vid 0°. Graderingsstrecken å E äro skarpare än de å D, men liksom dessa synner- 

 ligen grofva. 



4. Tekniska högskolans normalmeler. Här betecknad W. Tillverkad och 1889 levererad 

 till liögskolan sif Julius Wanschaff i Berlin. Messing, rektarigelformig genomskärnings- 

 area. Bredden 20 mm., tjockleken 10 nuu. Graderingen är utförd på en lilngs 

 hela stången i den ena bredytan, nära ena kanten intäld silfverlamell. Hela skalan 

 i'ir indelad i centimeter och den första deeimetci-n i millimeter. Gnidcringsstrecken 



