KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND 37. N:0 I. H 



hela bärkraften af den väldiga arktiska drifvedstransporten. Golfströmmens betydelse för 

 denna hafva de redan a priori underskattat, i det att de hafva åtnöjt sig med att bedöma 

 denna strömnings storlek och mäktighet i berörda afseende efter antalet af de tropiska 

 frukter och frön eller från sydliga trakter, exempelvis Norge, ilanddrifna fiskredskap m. m., 

 som här och hvar påträffats på Polarländernas kuster. De hafva förbisett, att Golfström- 

 men invid själfva Ishafvets portar hämtar nytt material från en så betj^dande drifveds- 

 källa som Norges kuster, till hvilka genom talrika älfvar från landets inre föres en ansen- 

 lig mängd drifved af gran, fur, pil och al m. m. Dessa drifvedsslag förefinnas här i 

 sådan mängd, att man ej äger rättighet utan vidare bortse från möjligheten, att en del 

 däraf, likasåväl som fiskredskap från Lofoten och Finnmarken samt tropiska frukter och 

 frön, med Golfströmmen kan transporteras vidare in i Ishaf^^et. Men äfven amerikanska 

 driftprodukter kan man med stor sannolikhet påräkna att finna pä samma ai'ktiska lokaler 

 som norskt drifgods. Norge är nämligen tillika en hufvuddepot ^ för amerikansk drifved, 

 hvilken här blandas med den inhemsk-norska, som med älfvarna transporteras ut i fjor- 

 darna. Ett uppskattande af Golfströmmens betydelse för drifvedstranspor- 

 ten i dessa trakter måste alltså enligt vår mening baseras på en undersök- 

 ning af »golfströmsprodukternas» ^ sammansättning, art och natur vid Nor- 

 ges kust. 



Frågan om Polarströmmens betydelse i nämnda afseende hafva vi sökt 

 lösa genom undersökning af drifved från en af de sibiriska drifvedskäl- 

 lorna, nämligen Jenissejs floddal.^ Från de nordsibiriska strömmarna måste man 

 nämligen förutsätta, att en vedtransport utgår i Ishafvet. Den rikliga mängd drifved, 

 som påträffas vid de stora flodernas mynningar, såsom Jenissejs och Lenas, borgar ju 

 redan i och för sig för möjligheten af en drifvedstransport. Och att en sådan äger rum, 

 följer med nödvändighet af den oerhörda strömstyrka, som dessa floder äga på grund af 

 sin stora vattenmängd, och hvarigenom för drifveden möjliggöres en färd med flod- 

 vattnet så långt ut i hafvet, att den indrages i Polarströmmen. 



Vi hafva sålunda grundat vårt uttalande om den arktiska drifvedens ursprung på 

 en undersökning af materialet i drifvedskällorna och därvid valt tvenne sådana, 

 om hvilka man måste förutsätta, att de bilda utgångspunkter för en vedtransport i Is- 

 hafvet, den ena med Golfströmmen, den andra med Polarströmmen som bärare. Här- 

 igenom kan naturligtvis säkrast afgöras, huruvida och i hvad mån dessa drifvedskällor 

 finnas representerade i Ishafvet. Man erhåller ju nämligen på så sätt en tillförlitlig 

 kännedom icke blott om de i ifrågavarande drifvedskällor förekommande särskilda träd- 

 slagens af (Ekologiska faktorer betingade beskaffenhet utan äfven om drifvedens artsam- 

 mansättning. Man uppnår sålunda kunskap om, hvilka de släkten och arter äro, som på 



^ Lindman, anf. st., sid. 73. 



^ Liksom man ät drifgods i allmänhet, som af vågorna uppkastats pä hafssträuderna och hvars yttre ej 

 bär spär af människohand utan endast vittnar om hafsvattnets och atmosferiliernas förstöringsarbete, gifvit be- 

 nämningen driftprodnkter, har i analogi härmed i litteraturen i fräga det drifgods, som med Golfströmmen 

 transporterats in i Ishafvet, kallats Golfströmsprodukter. 



^ Materialet i fräga har insamlats af Vegaexpeditionen i Dieksons hamn, belägen vid Jenissejs flod- 

 mynning. 



