14 



FREDRIK INGVAESON, OM DRIFVEDEN I NORRA ISHAFVET. 



Profvets n:r. 



Trädets art. 



Antal 

 årsringar. 



Radiens 

 längd. 



Arsringarnas 

 raedelbredd. 



Stam. 



Rot. 



Anmärkningar. 



4 



Larix 



80 



70 mm. 



0,88 mm- 



1 







22 



O 



o 

 19 



Picea 

 Larix 

 Larix 



165 

 17 

 39 



50 . 

 75 . 



85 ' 



0,303 . 

 4,41 . 

 2,18 > 



1 



.. 



(Kilformigt utsprängdt stycke 

 \ frän vedcylinderns periferi. 



6 



Picea 



45 



50 . 



1,11 . 



— 







12 



Larix 



100 



67 . 



0,67 » 



— 







24 



Larix 



58 



87 . 



0,64 . 



— 







20 



Larix 



48 



28 ■> 



0,58 . 



— 







18 



Larix 



104 



57 . 



0,55 > 



— 







13 



Larix 



136 



67 . 



0,42 . 



— 







1. Årsringanias bredd. 



a. Stamved. 



Medeltalet för arsringarnas bredd å de båda i ofvanstående tabell anförda stam- 

 profven är 0,59 """■. Denna siffra kan naturligtvis på grund af naätningarnas fåtal ej 

 betraktas som index för de sibiriska barrträdens årliga vedbildning. För att erhålla en 

 tillförlitlig sådan anföra vi här nedan några uppgifter å ett antal mätningar, som verk- 

 ställts af A. Th. v. Mjddendorff ^ å stamprof af Larix sibirica, L. dahurica samt Picea 

 ohovata. 



Mätningar af Middendokff. 



Trädets art. 



Fyndort. 



Breddgrad. 



Antal 

 årsringar. 



Radiens 

 längd. 



Arsringarnas 

 medelbredd. 



71° n. br. 



92 



25 mm- 



0,27 mm. 



70^4° > 



140 



35 . 



0,25 » 



70 '// . 



217 



105 . 



0,48 » 



» 



192 



132 . 



0,69 . 



66° > 



166 



42 > 



0,26 . 



60° 



118 



82 >■ 



0,73 . 



66° 



42 



35 . 



0,83 . 



L. dahurica 



L. sibirica . 

 L. dahurica 

 Picea obovata 



Fluss Boganida 



5 



J 



% 



Turuchansk 



Mellan Amginsk och Aldan 

 Turuchansk 



Medeltalet af dessa 7 mätningar är sålunda 0,5 ''™'. En så ringa årlig tillväxt, 

 som denna siffra utvisar, står i skarp kontrast mot de höga värden på arsringarnas me- 

 delbredd, hvilka motsvarande europeiska släkten under gynnsamma cekologiska förhållan- 

 den kunna uppnå. Vi vilja med följande tabell åskådliggöra detta och i samband härmed 

 uppdraga en parallell mellan de sibiriska och europeiska barrträdens sekundära vedbildning. 



A. Th. v. Middbndorff's Reise iu den äussersfen Norden und Ostens Sibiriens, IV, 1, sidd. 632, 633. 



