16 



kan naturligtvis äfven betingas af andra faktorer; vi anföra i detta sammanhang Mid- 

 DENDORFFS ^ ord: »Mehr als auf die Temperatur kommt es darauf an, in welche nährende 

 Bodenschichten die Wurzeln im gegebenen Jahre eingedrungen sind und wie sich die 

 ubi'igen Nahrungsverhältnisse wie z. B. Unterdriickung durch nahestehende Bäume u. d. 

 sich gestalteten.» 



Följande tabell, som innehåller mätningar öfver trenne stamprof af Picea excelsa 

 från Värmland, belvser, hvad som ofvan anförts. 



Profvets art och ursprnn 



Ärsringarnas | 

 antal. 



Radiens 

 längd. 



Ärsringarnas 

 medelbredd. 



Picea excelsa, Vrml." 



28 

 200 

 141 



140 mm. 



175 . 

 100 » 



5 mm. 

 0,88 » I 

 0,71 . i 



Det låga medelvärdet för de båda sist anförda stamprofven skulle visserligen kunna 

 tillskrifvas deras höga ålder, då ju, som bekant, våra vanliga barrträd sällan utveckla års- 

 ringar af normal bi"edd, sedan de uppnått 100 år. Detta antagande vederlägges emeller- 

 tid däraf, att de 50 första årsringarna icke voi'o nämnvärdt bredare än de följande. 



Ett mycket belysande exempel på, hurusom jordmånens beskaffenhet influerar på 

 årsringarnas utbildning, framgår ur de mätningar, vi hafva verkställt å stamprof af Pinus 

 silvestris. ^ 



Profvets art och ursprung. 



Ärsringarnas Radiens 

 antal. längd. 



Ärsringarnas 

 medelbredd. 



P. silvestris, Smaland, nära Jönköping 

 > > Norra Skäne 



106 

 38 



42 mm. 0,39 ™™- 



160 



4,21 



Dessa stamprof äro af särskildt intresse, enär deras moderträd, oaktadt de vuxit 

 under enahanda klimatiska förhållanden, dock visa en högst betydlig differens i årsringar- 

 nas medelbredd. Denna årsringarnas olika mäktighet har emellertid sin orsak däruti, att 

 den skånska furen vuxit på en relativt gynnsam, den småländska däremot på en för 

 densamma högst ogynnsam lokal, nämligen ett sphagnumkärr. Som bekant, kan furen 

 växa på helt olika slags mark, torr och varm sandjord, klippjord samt våt mossjord. 

 Den föredrager emellertid sandjord, under det att den på mineraler och salter så fattiga 

 sphagnummossan starkt hämmar vedbildningen. 



MiDDENDORFF * anför också flera exempel från Sibirien, som visa, i huru hög grad 

 bredden å furens årsringar varierar efter jordmånens beskaffenhet. 



1 MiDDENDORFF, anf. st., sid. 636. 



^ Undersökningsmaterialet i fråga har erhållits från Lunds Botan. Inst. 



^ Vrml. = Värmland. 



* MiDDENDORFF, anf. st., sid. 632. 



