KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 37. N:0 I. 



27 



Profvets art och nrsprnng. 



Proportionen melliin 



gärdens och por- 

 kanalens diametrar. 



Medeltalet för pro- 

 portionen. 



Picea excelsa, Skåne . 

 Picea excelsa, Jylland . 



Larix europaea, Skäne 



Larix americana, Vermont, Canada . 



Larix americana, Canada 



Larix americana, (drifved, Lindman) 



Larix sibirica, Sibirien 



Larix sibirica, Sibirien 



7,4:1 

 13,9 : 1 



3.1 : 1 

 2,3: 1 



2.2 : 1 

 1,7:1 

 3,7:1 

 2,9:1 



3,65 : 1 



Hvart och ett af de i tabellen anförda värdena för proportionen mellan gårdens och 

 porkanalens diametrar är medeltal af 12 mätningar. 



Olikheten mellan Larix-Tporen och Pu'ea-poren med afseende på dimensionsförhållan- 

 dena torde kunna sålunda uttryckas: 



I Larix-poren äger porkanalen en icke blott absolut utan äfven relativt (i 

 proportion till gården) större radialvidd, gården åter en visserligen absolut 

 större, men däremot relativt (i proportion till porkanalen) mindre radialvidd 

 än i Picea- -po ren. 



I Zan'.x'-poren synas sålunda de båda por- 

 ringarna i protilbild tendera att sammanfalla. 

 Denna porform kan alltså i detta afseende sägas 

 vara en öfvergårigsform mellan ringporen och 

 den enkla poren. 



Det bör dock anmäi^kas, att icke hvarje 

 genomskärningsbild af ifrågavarande porformer 

 gifver ett korrekt uttryck af proportionen mellan 

 gåi'dens och porkanalens radiala vidd. Detta er- 

 hålles endast å sådana snittytor, som sammanfalla 

 med porkanalens midtaxel. 



I detta sammanhang vilja vi anföra, att 

 vi hos Larix-poren (ett exemplar af Larix 

 europaea), iakttagit några egendomliga tappforiniga bildningar hos torus, hvilka utgå från 

 denna under rät vinkel, genomsätta gården samt nå perforationens inre gräns mot cellumen 

 (Fig. 3). De kunna bildas på olika höjd af torus samt upptaga allt efter deras tjocklek 

 en större eller mindre del af porkanalens hålighet. Då de synas förekomma ytterst spo- 

 radiskt, hafva vi icke kunnat draga någon slutsats om deras betydelse. Det torde dock 

 ej vara osannolikt, att de, för så vidt de verkligen äga en sådan, kunna vara »Verstopfungs- 

 einrichtungen» för den för Larix-poren så karakteristiskt vida porkanalen. 



Fig. 3. Radialsnitt ur stamveden af Larix eiiropcea 



D C (frän Skåne). Pä några af vattenmärgstrålsceller- 



nas ringporer synes den tappformiga bildningen på 



torus (äi»/i). 



