40 - FKEDKIK INGVARSON, OM DRIFVEDEN I NORRA ISHAFVET. 



och Alnus. Med afseende på vedens anatomiska struktur kunna dessa särskiljas på föl- 

 jande sätt: 



I. Kärlbottnar med enkel perforation: Salix, Populus. 

 II. Kärlbottnar med stegformig perforation: Älnus. 



Salix och Populus bilda hufvudmassan af närmast ofvannämnda drifved. Dessa 

 båda släkten kunna särskiljas sålunda: 



I. Märgstrålsceller sinsemellan lika höga: Populus. 



II. Märgstrålsceller olika höga (de märgstrålen upptill och nedtill begränsande 

 cellerna äro högre än de mellanliggande): Salix. 



Salix. 



Kärl äro talrikast och störst innerst i årsringen, utåt densamma aftaga de såväl i 

 antal som i storlek. De äro dels strödda, dels anordnade i radiala grupper. Kärlbottnar 

 äro enkelt perforerade. Kärlväggar sakna fibrösa ring- och spiralförtjockningar. De äro 

 försedda med stora, kretsrunda eller polygonala, vanligen 6-sidiga ringporer. Märgstrålar 

 bestå af tvenne celltyper. Den ena utgöres af höga, smala, i vertikalplanet utdragna 

 celler, den andra åter af låga i horisontalplanet sträckta sådana. Dessa senare begränsas 

 såväl upptill som nedtill af de förra. Märgstrålar äro 1 — 2-radiga, dock vanligen 1-radiga. 

 Beträffande denna senare karakter yttrar Petersen: ^ »Marvstraalerne har jeg väsentlig 

 kun sét enradcellede, men de angives dog ogsaa at bestaa af en eller to Rader, og det 

 drejer sig da formodentlig om lagttagelsen i Tvsersnit af saadanne Steder, hvor et enkelt 

 Sted en Celle har delt sig i 2.» 



Vi hafva emellertid å en äldre stamdel af Salix ca])rea^ L. iakttagit utefter 

 hela dess längd 2-radiga märgstrålar. De förekomma dock sporadiskt. På våra 

 drifvedsprof hafva vi ej iakttagit dylika, men väl talrika sådana, hvilkas struktur framgår 

 ur ofvan anförda citat. 



Trakeider och »Ersatzzellen» förefinnas blott i höstzonen. — Genom dessa känne- 

 tecken har släktet Salix identifierats. 



Libriformcellernas membraner hos ifrågavarande drifvedsprof äro ofta 

 spiralstrierade, en karakter, som Petersen frånkänner alla af honom undersökta Po- 

 pulus- och Salix-artev, bland hvilka senare äfven ingå samma arter, som af oss identi- 

 fierats i drifveden, nämligen Salix caprea el. ;S. peniandra samt S. vhninalis. Nämnde 

 författare tillerkänner denna karakter systematisk betydelse, i det att han anser den känne- 

 teckna vissa släkten eller arter. 



För ofvannämnda Salix-&vtev torde emellertid denna egenskap sakna betydelse i 

 berörda afseende och vara af rent biologisk eller oekologisk natur. Detsamma synes äfven 

 gälla det sibiriska lärkträdet och den sibiriska granen. På de från dessa arter härstam- 

 mande drifvedsprofven voro nämligen trakeidernas membraner oftast spiralstrierade. A 



1 Petersen, anf. st., sid. 26. 

 ^ Från Lunds Botan. Trädgård. 



