KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 37. N:0 I. 51 



1. Pinus silvestr is-tyllen. 



Vattenmärgstrålscellernas horisontala väggar äro försedda med oregelbundna, tagg- 

 liknande förtjockningar, som vanligen ej nå celhimens rnidt. På den parenkymatiska 

 märgstrålscellens korsningsftlt med en trakeid förekommer endast en enda, men mycket 

 stor »äggpor». Höstvedens tangentiala väggar sakna ringporer. 



2. Pinus cemira-typen. 



Vattenmärgstrålscellernas väggar äro tunna och jämna samt sakna tagg- eller 

 stalaktitliknande förtjockningar. De parenkymatiska märgstrålscellernas porer äro stora 

 samt mot hvarje trakeid ofta anordnade två i bredd. Höstvedens tangentiala väggar äro 

 försedda med ringporer. 



Dessa för Pinus cembra anförda karakterer känneteckna emellertid äfven Pinus 

 strobus. Denna art är i Nordamerika mj^cket utbredd och förekommer från Canada och 

 Newfoundland ned till AUeghanybergen och Georgien. ^ Då den af Lindman anträffats 

 bland golfströmsprodukterna vid Norges kust, kan den naturligtvis äfven ingå såsom 

 beståndsdel i den arktiska drifveden. Genom vedens färg torde det emellertid vara möj- 

 ligt att afgöra, från hvilken af dessa arter ifrågavarande drifvcdsprof härstamma. Enligt 

 uppgift af Lindman - skall sålunda Pinus strobus äga ljus ved, lik furens, här och där 

 med s. k. blåyta. Arten kallas på den europeiska marknaden »hvitgran», ett namn, som 

 äfven dess drifved äger bland Norges kustbefolkning. ^ Enligt Britton and Brown ^ är 

 denna veds färg Ijusbrun eller nästan hvit (»Wood light brown or nearly white»). Ved 

 af Pinus cembra är däremot rödaktig och skall enligt Wiesner '^ hafva samma färg som 

 »Rpthlärchenholz». 



Då våra drifvedsprof i fråga äga en vackert ljusröd eller orangeröd färgton, torde 

 de sålunda Jbärstamraa från Pinus cembra eller den sibiriska »cembratallen». Visserligen 

 finnas talrika amerikanska Pinus-artev med rödaktig ved. Britton and Brown anföra 

 sålunda följande arter: Pinus resinosa Alt., P. palustris Mill., P. ponderosa Dougl., 

 P. virginiana Mill., P. echinata Mill. samt P. rigida Mill., men dessa tillhöra med af- 

 seende på vedens anatomiska struktur en helt annan Pinus-iy^^ än den, som of van 

 skildrats och identifierats med Pinus cembra-typci].. Vattenmärgstrålscellernas väggar äro 

 sålunda hos förstnämnda typ, enligt hvad Lindman * anför och i enlighet med hvad vi 

 själfva varit i tillfälle att öfvertyga oss om, försedda med utomordentligt stai'kt utveck- 

 lade, oregelbundna, tagg- eller stalaktitliknande förtjockningar. »Aggporerna» äro vanligen 

 3 — 6, kantigt rundade eller snedt ovala. 



^ Britton and Brown, anf. st., sid. 50. 

 ^ Lindman, anf. st., sid. 40. 



^ J. Wiesner, Rohstoffe, sid. 624, se ock Lindman, anf. st., sid. 40. 



^ Lindman, anf. st., sid. 37. Dessa arter äro samtliga upptagna i Lindmans arbete, ehuru tre af dem 

 under synonymer (se Index Kewensis): 



Pinus palustris Mill. = Pinus austrcdis Michx. 



Pinus virginiana Mill. = Pinus inops Ait. 



Pinus echinata Mill. = Pinus mitis Michx. 



