64 



FREDRIK INOJVARSON, OM DRIFVEDEN I NORRA ISHAFVET. 



Det anträffade profvet af hoprullad björknäfver tyder pä, att europeiska Rysslands 

 nordkust kan vara en utaf kilUorna till ifrågavarande ögrupps drifved. Enligt A. E. 

 Nordenskiöld (K. V. A. Bihang Bd 2, n:o 18, sid. 40) anvRnda nämligen fiskarne där- 

 städes denna näfver såsom flöte. Den föres väl med Golfströmmen åt nordost och indrasres 

 sedan i Polarströmmen. Möjligheten, att björknäfvern äfven på andra håll användes till 

 liknnnde ändamål, och att sålunda drif vedskällan bör sökas annorstädes än på europeiska 

 Rysslands nordkust, är naturligtvis härmed icke utesluten. 



Giles Land (Hvita Ön). 



Tabell öfver årsringariias bredd. 



Profvets n:o. 



Årsriugarnas 

 antal. 



Radiens 

 längd. 



Årsringarnas 

 medelbredd. 



Stam. 



Rot. 







mm. 



mm. 







092 



90 



35 



0,39 





— 



405 



70 



2.) 



0,41 





— 



385 



150 



73 



0,49 





— 



318 



i- (i 



66 



0,77 





— 



879 



72 



70 



0,97 





— 



299 



75 



135 



1,8 



— 



1 



3(i7 



31 



78 



2,52 





1 



449 



25 



130 



5,2 



— 



1 



Medelvärdet för stamvedens årsringar är O, ni 



Förtecliuing öfver identifierade drifvodsprof. 



I. Barrträd: N:o 29f), 311, 318, 367, 379, 385, 392, 405, 412, 416, 449. 



1. Larix sibirica: 



N:o 299, 311?, 367, 385, 392, 405, 412, 416, 449. 



2. Pinus cemhra: 



N:o 318. 



3. Ahies sibirica: 



N:o 379. 



IT. Löfträd: N:o 303, 426, 356. 



Poxndus: 



N:o 303, 356, 426. 



