24 \i. LEVIN, BAKTEKIOLOGISKA TAliMUNtJKRSÖKNlNGAU. 



annan slags näring än den, som var tjänlig för de bakterier, som vegetera i tarminne- 

 hållet från djur, som lefva i trakter med temperei-adt eller varmt klimat. I 24 under- 

 sökningar hafva odlingarna visat koliform växt: en genomskinlig, brunaktig beläggning på 

 agar och grumlig buljong. I många af dessa fall har sedermera bac. coli coinm. kon- 

 staterats dels genom färgning enligt förut angifna metoder af preparat, som blifvit för- 

 färdigade af kulturerna, dels ock genom odling i mjölk (koagulation), på potatis och 

 gelatina-spridningskulturer. Andra åter hafva visat sig innehålla staphylokokkcr och 

 diplokokker. Vid några tillfällen har ogenomskinlig växt förekommit; en gång torr, hinn- 

 lik beläggning, ett par gånger citrongula kolonier. 



Den mikroskopiska undersökningen af de anlagda kulturerna har i viss mån bestyrkt 

 det ofvannämuda resultatet, ty i 38 fall hafva inga bakterier påträffats, i 12 fall har 

 bac. coli comm. återfunnits, och 25 hafva visat andi-a arter. Dessa hafva bestått af 

 Staphylococcus pyogenes aureus, albus, Diplococcus Fkiedländer, Diplococcus Fräncicel(?) 

 en gång (färgades intensivt enligt Gham med tillspetsade ändar), Sarcina lutea samt fina 

 stafvar och trådar (obestämd art). 



Tabell III. 



Denna tabell, som är den största, innehåller ej mindre än 233 undersökningar af 

 fåglar, som lefva af blandad animalisk och vegetabilisk föda. 61 af dessa hafva skjutits 

 i hafsbandet vid ostligaste skären af Stockholms skärgård å omkring 59° 25' Lat., Long. 

 19° 13'. De öfriga undersökningarna äro verkställda på Beeren Eiland, Spetsbergen, Kung 

 Karls land, Jan Mayen och östra Grönland. De flesta undersökningarna hafva företagits 

 omedelbart eller strax efter sedan djuren blifvit fällda, men då omständigheterna ej tillåtit 

 detta vid alla tillfällen, har obduktion ej verkställts förrän omkring 24 timmar senare; 

 detta är medelst en not antecknadt nedanför tabellen. Nyss omnännida dröjsmål skulle 

 kunna hafva till följd, att förruttnelsebakterier invandrat och sålunda grumlat resultaten, 

 men så har ej varit fallet. Bakteriehalten hos dessa djur har ej varit större än hos de 

 andra, hvilket för öfrigt synes i tabellen. Vid ett tillfälle infångades och skötos några 

 hafhästar (Fulmarus glacialis), hvilka blifvit matade med fläskbitar, som utkastats från 

 fartyget. Af dessa hade det öfvervägande antalet bakterier i tarminnehållet. 



Digestionskanalens olika delar hafva blifvit undersökta, såsom matstrupen, mag- 

 säcken, tolflfingerstarmen, tunntarmen, blindtarmen, tjocktarmen och ändtarmen. Innehållet 

 har ofta bestått af fiskrester, delar af crustacéer samt ibland fasta, ibland tjock- eller 

 tunnflytande fa?calmassor. I de flesta undersökningarna är tarrainnehållets utseende an- 

 gifvet i själfva tabellen. Vid andra är detta angifvet i en not nedanför tabellen. Vid 

 de undersökningar, som företagits i Stockholms skärgård, begagnades vanliga närings- 

 substrat och saltvattenssubstrat (S-substrat), vid dem, som företagits i de arkfiska trak- 

 terna, fisk-hafsvatten-substrat (F-substrat) och vanliga närmedia. Oftast togos prof och 

 anlades kulturer från en del af tarmkanalen, men i många fall upphämtades innehåll från 

 2 — 3 olika delar af digestionskanalen och utsåddes på de olika näringssubstraten. 



Här är antalet direktpreparat ntan bakterier störst. I 127 direktpreparat har näm- 

 ligen icke en bakterie, icke en alg påträffats. Däremot hafva koliliknande bakterier ob- 



