KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 37. N:0 2. 25 



serverats i 27 fall samt alger och andra arter i 47. Preparaten hafva ofta färgats både 

 enligt LöFFLER och Gram, hvarvid de kolilikiiande bakterierna färgats typiskt efter Löffler 

 och affärgats enligt Gram. Alger och andra arter hafva varit af ungefär samma utseende 

 som redan förut nämnda. 



Hvad odlingarna på de olika näringssubstraten beträffar, har ingen skillnad obser- 

 verats hvarken med afseende på kulturernas riklighet eller bakteriearternas förmåga att ut- 

 veckla sig på desamma. I 150 undersökningar hafva i de anlagda kulturerna ingen växt 

 uppstått. 53 af de 82 undersökningar, i hvilka bakterieutveckling förekommit, hafva 

 företett koliform växt, under det att i 29 utveckling af till utseendet andra arter observe- 

 rats. Om man jämför undersökningarna från de arktiska trakterna med dem som blifvit 

 företagna i Stockholms skärgård, finner man ganska betydande olikheter i undersöknings- 

 i'esultaten. Af de förstnämnda, som utgöra 172, hafva 131, d. v. s. 76, i6 %, icke företett 

 någon växt, 29, d. v. s. 16,86 %, bac. coli comm. och 11, d. v. s. 6,98 %, andra arter, 

 under det att af de sistnämnda 61 skärgårdsfåglarna 19, d. v. s. 31, i5 %, varit sterila, 

 24, d. v. 7. 39,35 %, visat koliform växt och 18, d. v. s. 29,5 %, andra arter. Tarminne- 

 hållet har sålunda visat sig vara sterilt i mer än dubbelt så många procent i profven 

 från de arktiska fåglarna som från skärgårdsfåglarna, och bac. coli comm. samt andra 

 arter hafva ej förekommit i mer än hälften så många procent hos de arktiska som hos 

 skärgårdsfåglarna. Detta är antagligen beroende därpå, att de ställen, hvarifrån de arkti- 

 ska fåglarna hämta sin föda och den milieu, i hvilken de lefva, äro så ojämförligt mycket 

 mindre bakteriehaltiga än de platser, där skärgårdsfåglarna lefva, och den näring de upp- 

 taga. Tarminnehållets bakteriehalt synes sålunda kvantitativt taget vara direkt beroende af 

 den bakteriemängd, som förekommer i fåglarnas omgifning. 



De preparat, som blifvit förfärdigade och färgade ifrån kulturerna, hafva lämnat 

 liknande resultat. I 150 hafva inga bakterier påträffats; bac. coli comm. har konstaterats 

 i 48, och i 30 prepai\at hafva de vanliga andra arterna återfunnits, såsom staphylokokker, 

 streptokokker, diplokokker, sarcina, proteus vulgaris, luftbakterier (korta rektangulära staf- 

 var) samt slutligen en mjältbrandsliknande bakterie. Denna senare fanns i tarrainnehållet 

 från tvenne orrar, som blefvo skjutna på en liten holme i Stora Nassa skärgåi^d 1899. 



Verkställda renodlingar af sistnämnda bakterie på såväl saltvattensgelatina och -agar 

 som på vanliga näringssubstrat visade redan efter 24 timmar bakterieutveckling, som i 

 högsta grad liknade mjältbrand. På agar var beläggningen hvit, något torr, ogenom- 

 skinlig med radierande kantzoner. I gelatina spridningskulturerna funnos efter 24 

 timmar små hvita, punktformiga kolonier, som vid svag mikroskopisk förstoring visade 

 den för mjältbrand typiska hårlocksformiga byggnaden af kolonien. Efter några dagar 

 blefvo kolonierna större och peptoniserade (smälte) gelatinan. Odling i buljong blef lika- 

 ledes typisk. Bakteriekulturen utvecklade sig såsom en hvit, tjock, slemmig bottensats, 

 under det att det ofvanstående lagret af buljong förblef fullkomligt klart. Vid ytan bilda- 

 des en hvit, slemmig ring, som sjönk till bottnen. Vid odling på potatis erhölls en något 

 torr, hvit beläggning. Denna bakterieart förhöll sig gentemot anilinfärger på samma sätt 

 som mjältbrandsbakterien och färgade sig enligt Grams metod vackert marinblå. Spo- 

 rerna, hvilka förekommo i riklig mängd i agar och potatiskulturer, färgade sig icke med 

 vanliga färgningsmetoder, men lätt med de sporfärgningsmetoder, som lämpa sig för 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. Baad 37. N:o 2. . 4 



