4 S. A. HJELTSTROM, OM NEDERBÖRDENS FÖRÄNDRINGAR I SVERIGE. 



Efter framställandet af tabeller dels öfver reojndao^arnes antal dels öfver resrn- 

 mängden pä 13 vidt skilda stationer i norra Tyskland drager d:r Hellmann följande 

 slutsatser: 



l:o) I Nordtyskland gifves det ett dubbelt maximum såväl i fråga om regnsan- 

 nolikheten som ock i regnmängden under sommarmånaderna. 



2:o) Det första maximum infaller i fråga om regnmängden i senare hälften af 

 Juni (15 — 19 Juni), i fråga om regnsannolikheten i början af Juli (30 Juni — 4 Juli); 

 det andra för båda i raidten af Augusti (14 — 18 Augusti). 



3:o) Det första maximum har större regnsannolikhet men mindre regnmängd än 

 det andra. 



D:r Hann åter har redan hos månadssummorna funnit två maxima under som- 

 maren, det ena i Juni det andra i Augusti, men blott i Mähren, Schlesien och nord- 

 vestligaste delen af Ungern. För öfrigt kunna ej, enligt hans åsigt, femdagssummor 

 innesluta maxima och minima inom trängre gränser än månadssummorna göra det. 



Efter dessa förutskickade anmärkningar öfvergå vi till att skärskåda förhållandena 

 inom vårt land. 



Utaf de svenska stationer, hvilkas observationer finnas publicerade i »Meteorolo- 

 giska iakttagelser i Sverige», har jag uteslutit endast Strömstad, der observationerna 

 började först 1870, och Östersund, som rätt ofta visar betydliga luckor i nederbörds- 

 observationerna. Af de öfriga 27 stationernas observationer har jag användt allt, 

 som finnes från och med 1859 till och med 1880. Visserligen hafva ej alla stationer 

 observationer för hela året 1859, men då de flesta börjat ungefär samtidigt på som- 

 maren, så har jag ej ansett det förstnämnda förhållandet hindra medeltalens jemför- 

 barhet. Före 1873 uppmättes nederbörden i svenska dec.-linier (1 dec.-linie = 2,97 mm.) 

 men den har af mig öfverallt blifvit reducerad till Franskt mått med millimetern såsom 

 enhet. Femdagsperioderna gå, såsom numera är brukligt, i en fortlöpande serie. 

 Utom medeltal för alla 22 åren har jag beräknat dem för fem år i sänder börjande 

 med 1861. Utaf dessa beräkningar kommer här att publiceras endast det, som står i 

 något närmare samband med lösningen af de två ofvan nämnda spörsmålen. 



I tabell I har jag framställt de något mera framträdande maxima och minima, 

 som de olika stationerna förete i sina 22-åriga medeltal under tiden från och med 

 1 Maj till och med 1 November. Då i någon månad ett maximum i mindre grad 

 öfverstiger de öfriga närbelägna femdagssummorna, så är talet inneslutet af klämmer. 

 Hvarje pentad är utmärkt endast genom första dato af densamma. 



Af tabellen synes, att i Maj finnes ett minimum, oftast det lägsta under hela 

 sommarhalfåret, sedan ett maximum i slutet af Juni eller början af Juli. Derpå 

 följer ett tydligt minimum i förra hälften af Juli. Stundom uppträder ett maximum 

 i senare hälften af Juli och ett i Augusti, men alltid ett utpregladt sådant i Sep- 

 tember. På detta följer ett lika utpregladt minimum, som i djuplek ofta går lika lågt 

 som minimum i Maj. Derpå stiger slutligen nederbördsmängden till ett nytt icke obe- 



