10 S. A. HJELTSTRÖM, 0-M NICDEREÖRDENS FÖRÄNDRING I SVEIUGE. 



Denna sammanställning ger samma resultat som tabell II. Maxima förflytta sig 

 icke och der de äro obetydliga eller otydligt framträdande i förra tabellen, der fram- 

 träda de på samma sätt i denna sista. 



Om således det vunna resultatet i nederbördens variationer icke visar samma jemna 

 gång som t. ex. nederbördens månadsmedia eller temperaturens femdagsmedia, så kan 

 orsaken härtill vara tvåfaldig. Antingen äro åren för få, så att äfven efter samman- 

 slagningen till distrikt och till dekader, lokala och tillfälliga orsaker icke kunnat bort- 

 elimineras, hvartill kommer den omständigheten, att anoniala år göra sitt inflytande 

 gällande öfver större trakter och ej endast på vissa stationer; eller också måste man 

 tänka sig det förhållandet, att nederbörden, då frågan gäller dess femdagssummor, 

 varierar på ett mindre regelbundet och annat sätt än t. ex. temperaturen. 



För att i någon mån kunna afgöra, huruvida de föregående resultaten, som vi 

 erhållit, äro lika med de normala, har jag undersökt, huru variationen gestaltar sig 

 under hvartdera af de årtionden, som ingå i materialet. Ar den årliga variationen i 

 hufvudsak den samma under båda perioderna, så bör sannolikheten för, att det före- 

 gående resultatet skall öfverensstämma med det normala, vara större, än om ett mycket 

 anomalt årtionde satt sin pregel på hela perioden. 



Tabellerna IV och V framställa hvar sitt årtionde, den första åren från och med 

 1861 till och med 1870 och den senare från och med 1871 till och med 1880. De 

 upptaga både regnmängden (ram) och regnsannolikheten (procent). De på Taflan II figu- 

 rerna 2 och 3 grafiskt framställda värdena af dessa tabeller äro beräknade enligt den 

 förutnämnda formeln b-^ = lia + 2b + c). Den punkterade linien anger äfven här regn- 

 sannolikheten och den streckade regnmängden. 



Redan vid den minsta jemförelse mellan dessa två tabeller och de respektive 

 figurerna ser man, att variationerna under de båda årtiondena äro helt olika, ja de 

 äro nästan rakt motsatta hvarandra. Der det första årtiondet har sina djupa minima 

 i Juli och Oktober, der har det senare tvenne maxima; af det starka maximum den 

 30 Juni i förra tabellen finnes i den senare knappast ett spår; och i stället för maxi- 

 mum i Augusti under 60-talet finnes ett minimum under 70-talet. Endast det stora 

 September-maximum finnes qvar, men är ej längre det största under sommarhalfåret, 

 ty detta kommer en half månad tidigare och ligger, der ett minimum låg förut. 



Jemföras medelvärdena för alla åren med de särskilda årtiondenas, så synes 

 det tydligt, att variationerna hos de förra i allt hufvudsakligt öfverensstämma med 

 dem hos det första årtiondet, endast det nordligaste och det sydligaste distriktet hafva 

 i lika mån rönt inflytande af begge. Det är klart på grund af den motsatta karakter, 

 de båda årtiondena visa, att extremerna i det första decenniet skola ligga betydligt 

 längre från hvarandra än motsvarande värden för alla 22 åren. 



Om de särskilda distrikten jemföras med hvarandra, så visar det sig, att under 

 första årtiondet förändringarne äro ovanligt likformiga både i fråga om de olika 

 distrikten sinsemellan och i fråga om hvarje distrikts regnmängd jemförd med samma 

 distrikts regnsannolikhet — mest öfverensstänimande äro det inre Svea- och det inre 

 Götaland. I det senare årtiondet åter är det endast regnsannolikheten, som varierar 

 likformigt inom de olika distrikten, hvarvid det mest egendomliga för densamma äro 



