18 8. A. IIJELTSTKIJ.M, OM NEDERBÖRDENS FÖRÄNDRINGAR I SVERIGE. 



iiederbördsförhållaiiden, som den Atlantiska oceanen har pä sin östra kust: Norge, Jiit- 

 land, England etc. 



Sedan resultaten af de i det föregående gjorda sammanställningarne och beräknin- 

 garne blifvit framställda, har det synts mig också vara af intresse att undersöka, hvil- 

 ken orsaken kunde vara till dessa variationer under sommaren. 



D:r Hellmann har sökt förklara de tvä för norra Tyskland funna maxima pä föl- 

 jande sätt:^) »Under April och Maj uppvärmes östra och sydöstra Europa starkt. Här- 

 igenom uppstår derstädes ett lågt lufttryck, under det att i NV öfver norra Atlantiska 

 oceanen luften är kall och fuktig. Denna luft inströmmar i början af Juni öfver fast- 

 landet från NV mot SE och framkallar öfver hela Europa under femdagsperioden 10 — 14 

 Juni en sänkning i temperaturen af till och med en grad för hela pentaden inom vissa 

 trakter, jemte en ytterligare sänkning af ungefär lika storlek under nästa pentad öfver 

 hela Tyskland, Österrike-Ungern och Schweiz. En betydlig condensering af vattengas 

 måste härvidlag inträffa, hvilket bevisas af den starka nederbörden under pentaden 

 15 — 19 Juni samtidigt med den lägsta temperaturen. Under början af temperatursänk- 

 ningen måste kondenseringen blifva större än under de följande dagarne, då det mera 

 lagar sig till regn än regnar ordentligt. Derföre kan det första maximum i regnmäng- 

 den ej sammanfalla med första maximum i regnsannolikheten. Det senare inträffar i 

 slutet af Juni och antyder, att något sekundärt temperaturfall inträffar samtidigt. Luften 

 är då vattenfattigare och nederbörden kan ej blifva så riklig: likvisst antecknas h varje 

 dag, på hvilken ett aldrig så obetydligt regn fallit såsom en regndag. Annorlunda 

 skulle förhållandet gestalta sig, om man kände icke de dagar, utan de timmar, under 

 hvilka regnet varat." Orsaken till det andra maximum är följande. »Sedan Vest-Nord- 

 vestvindarne, som i Juni och Juli varit förherskande, börjat i Augusti betydligt aftaga 

 i antal, sä kommer den vattenrika SV luftsrömmen oftare ned till Tysklands mark och 

 ger vid sammanträffandet med nordliga luftströmmar och strömmar med lokal uppsti- 

 gande i'örelse anledning till talrika kondenseringar af sin vattengas. Sålunda uppstår 

 det andra maximum, hvilket till regnraängden måste vara det intensivare, dä källan 

 till dessa luftströmmar, det tropiska värmebältet, är rikare på fuktighet än nordatlan- 

 tiska oceanen." 



Utan att vilja ingå i någon närmare granskning af denna förklaring af uppkom- 

 sten till de båda nnaxima, hvilken förklaring synes mig hvila på äsigter om luftström- 

 mar, som, efter hvad jag tror, äro temligen allmänt öfvergifna, kan jag ej underlåta 

 att framhålla ett par svaga punkter. Den första är förklaringen, hvarföre maximum i 

 regnmängden ej kan sammanfalla med maximum i regndagarnes antal. Den förutsätter, 

 att kondenseringen skulle försiggå ytterst hastigt och regnet hinna falla på mycket 

 kort tid; men då borde nederbörden under de följande dekaderna, när betydligt mindre 

 fuktighet finnes i luften och dessutom temperaturen stiger, blifva betydligt mindre än 

 under dekaden 5 — 14 Juni, under hvars ena pentad temperatursänkningen inträdt, och 



') Hellmaxn: 1. C. sidd. 47—50. 



