KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 21. N:0 4. 63 



dem inom samma uppställning, äfven såsom dennas från hvarandra mest aflägsnade 

 leder. En öfversigt, der det likartade får sin plats tillsamman, måste under sådana 

 omständigheter bortse från många detaljer, och jag har derför bland de speciella iakt- 

 tagelserna i det föregående lemnat detaljerade beskrifningar öfver mera specifika egen- 

 domligheter, som förtjena att omnämnas, isynnerhet för jemförelse mellan mycket när- 

 stående former. Den uppställning, som jag här lemnar, är derför hvarken uttömmande, 

 då den blott kan inrymma de allmännast återkommande hufvuddragen, eller exakt, 

 enär öfvergångar kunna finnas mellan dess olika moment; det behöfver ej tilläggas, 

 att den efter mera vidtomfattande undersökningar kan betydligt fullständigas. 



1. Det ofärgade hyllets öfverblomning 



är enformig och enkel. De få variationerna bero på den förutvarande formen af fodret 

 (eller den ofärgade blomkalken). 



1. Det friblad i ga, undersittande fodret 



a. sluter sig hos det vida största antalet växter. Dess blad äro derunder ofta 

 stadda i fortfarande tillväxt. 



b. förblir öppet i ett fåtal fall, hvarvid dock dess mynning oftast något 

 minskas : Petunia, Tilia, flere Hyperica, Viola, Geum urhanum, Frngaria 

 vesca, 2 af foderbladen hos Commelyna, kalken hos Hablitzia, de yttre kalk- 

 bladen hos Rumex och O.n/ria, svepet hos Anemone Hepatica, samt i all- 

 mänhet s. k. ytterfoderblad, o. s. v. 



2. Det fribladiga, öfversittande fodret är, såsom straxt nedan skall påvisas, 

 i allmänhet mycket oansenligt; äro dess blad längre, kunna de slutas, t. ex. 

 Myrtillus, Vacciniura; hos t. ex. Campanula, Linnwn ändra de knappt ställning. 

 Det omkringsittande fodret slutes stundom, t. ex. Alchennlla, vissa Rosa- 

 former, Cotoneaster, Lytlirum. 



.3. Det sambladiga (undersittande) fodret med kort pip 



a. tillslutes genom att vecka sig, Prunella. 



b. tillslutes genom de korta fiikarnes hopläggning, Rhinantkus, vissa arter af 

 Myosotis. 



c. förblir öppet antingen på grund af sin oförmåga att vecka sig eller emedan 

 flikarne äro vare sig för korta eller för smala och glest stälda, t. ex. //yo.<;- 

 cyainus, Primula, Androsace, Tltymus, Lamiuin, Galeopsis (m. fl. Lahiater), 

 Vida, Lathyrus, Trifolium (m. fl. Papilionaceer) . 



4. Det sambladiga fodret med lång, djup pip kan med lätthet tillstängas ge- 

 nom någon hopdragning vid mynningen, t. ex. Verbena, Calamintlia, Plilox. I 

 många fall hindras det derifrån genom den qvarsittande kronan, t. ex. Si- 

 lenacece, Anthyllis. 



5. Fodret öppnas ännu mer och uppfläckes, Esculus. 



6. Konsistensen kan blifva köttig och saftig, t. ex. kalken hos Morus, Blihim, 

 fodret hos Cotoneaster. 



7. Fodret afkastas, det fribladiga t. ex. Papaveraccce, Ranvneulvs, Cruciferw, det 

 sambladiga t. ex. Datura. 



