SPONGIJE. 



-, . ,. _. fSpicula ealcarea .-. _ Calcisponnice. 



Spiouhs pr.-editejgpj^^^i^^ ^-^-^^^ _ Silicispongice. 



Spiculis propriis orbatcB _ _ Ceraospongice. 



I. Calcispongise ]5lainv. 



Hit hörfi mindre iiafssvampar, hv.ilkas skelett är bildadt af spicula, som bestå af kalk. 

 Flertalet af dessa nålar äro tri- eller quadri-radiata. I allmänhet har hvarje art, i 

 motsats till kiselspongiqrna, en bestämd form, och storleken varierar ej heller så mycket 

 som hos kisel- och hornsvamparna. Färgen är vanligen mer eller mindre ljus, stun- 

 dom silfverglänsande. Till sin förekomst äro Calcispongiä! egentligen litorala, men saknas 

 ingalunda i de större djupen, och sitta fastade vid alger, stenar, snäckor, musslor och 

 dylikt. Vid vår kust har jag funnit endast fem former, af hvilka en hör till slägtet 

 Ascetta HiECKEL, en till Ascandra H.eckel och tre till Sycandra Hackel. 



Öfversigt af slägtena. 



[Spicula uuici generis: triradiata. Ascetta. 



Caloispongife caualibus destitut» e sinu ceutrali egTedieiitibus< Spicula trium genemm: acria, tri- et quadri- 



I radiata Ascandra. 



Calcispongife eanalibus pnieditre e sinu centrali egredientilnis Sycandra 



a. 



Ascetta H.icgkel. 

 Ascetta coriacea Moxt. (H.eckel). 



1818, Spongia coriacea, JIoxt.vgu, Vem. Mem. II, 116. 



Grantia " » Johnston, Brit. Sp. 183, pl. 21, tig. 9, 1842. 



Leucosolenia » " Bow. Mon., II, pag. .34; III, pl. 3, fig. 11--14, 1866. 



Svcorrliiza » » H.*ckel, Ann. Mag. Hist., Ser. 4, V, 187, 1870. 



Ascetta » » Id. Kalkschw. II, III, 24; pl. 3 et pl. 5, fig. 2 a— 2 c. 1872. 



1870, Leucosolenia bimantia, Hackel, Ann. Mag. Hist., Ser. 4, V, 181. 



1871, Clathrina sulphnrea, Cartek, Ann. Mag. Hist., Ser. 4, VII, 278. 



Calcispongia forma maxirae varia (H.eckel); specimina in Gullraaren inveuta, conchas Ostreae edulis te- 

 nniter et reticulntim incrustantia. Oscula non visa. Superficies glabra. Spicula uuici generis: tri-radiata. 

 Color: specimina recentia fere lactea, exsiccata lacteo-flavescentia. 

 Hnbitat rara in GuUmareu, Babusiae, profund. 25 metr. 



