(J AXEL WIUEN, OM CIRKULATIONS- OCH DIGESTIONS-ORGANEN HOS ANNELIDEE. 



mens öfra och undra sidor belägna längsgående hufvudstainraar. I bukkärlet rinner 

 blodet framifrån bakåt, och är hos olika former venöst eller arterielt men alltid af 

 motsatt natur mot det, som innehålles i de dorsala kanalerna, och som ständigt föres 

 bakifrån framåt'). Förutom ofvannämnda hufvudstammar finnas stundom ytterligare 

 två laterala, tillhörande kroppsväggen och belägna ett på hvardera sidan ungefär i 

 jemnhöjd med fotknölarne. 



Cirkulationsorganens förnämsta variationer bestå deri, att de dorsala kanalerna 

 kunna vara af vexlande antal, att de mediana längsstaminarne kunna vara enkla eller 

 pariga, i uppträdandet af särskildt differentierade, vidare och kontraktila kärlpartier, 

 fungerande som gälhjertan hos former med mera utvecklade respirationsorgan, samt 

 slutligen i mångfaldigt vexlande anordningar af det periferiska kärlsystemet. 



De under 1840-talet af Stannius^), H. Rathke^), O. Schmidt*) och Quatkefages^) 

 lemnade bidragen till kännedomen om Annelidernas cirkulationsorgan bekräfta i allt 

 väsendtligt Milne Edwaeds' åsigter om dessa organs hufvudkarakterer, på samma gång 

 de lära oss känna en mängd olikartade detaljer. Det är också i hufvudsaklig öfverens- 

 stäramelse med M. Edwards, som Williams'') år 1851 uttalar följande såsom en sam- 

 manfattning af, hvad man dittills kände om ifrågavarande organ: 



»Ist. In all Aiuielids the blood flows in the great dorsal tnink from the tail towards the head. 



2nd. In all Annelids the blood flows in the great ventral trunk from the head towards the tail. 



3i'd. In the whole integumentary system of vessels the blood moves from the great ventral towards the 

 great dorsal trnnk; this movement constitutes the annular or transverse circulation. The main current of the 

 blood in the ventral trunk pursues a longitudinal course until exhausted by suocessive lateral deviations. 



4th. In the majority of Annelids the intestiual system of vessels consists of foiir longitudinal trunks: one 

 dorsal, wliich may be ealled dorso-intestinal; one ventral, which may be distinguished as the sub-intestinal ; and 

 two lateral. These several trunks are joined together by circularly disposed branches, bearing a dense, glandular, 

 capillary system. In the inferior intestinal system the general movement of the blood is from before backwards, 

 in the ciroular branches from the ventral towards the dorsal trunk. 



5th. In Arenicola, Nais, Lumbricns, Hirudo, the dorso-intestinal trunk sends off the afferent branchial 

 vessels, and there latter return into the great dorsal) trunk. In these species the former vessel therefore dis- 

 charges the functions of a pulmonary artery or branchial heart. 



6th. In the Terebellne and Serpulae, which are cephalobranchiate, the anterior extremity of the great 

 dorsal trunk enlarges fusiformly and propels the blood directly into the branchial heart; and the great ventral 

 trunk, into which the efiferent branchial vessels empty themselves, becomes the systemic aorta. 



') Häremot strider visserligen Grubes uppfattning af blodomloppet hos Sabella unispira (= Spirographis 

 Spallanzani)' 1. c. p. 30: )>So ungern ich jetzt schon mit einer Ansicht hervortrete, wo die Thatsacheu 

 noch so sehr der Untersucliungen an lebenden Thieren bediirfen, sehe ich mich doch der VoUstäudigkeit 

 wegen dazu genöthigt. Mir scheint, dass die Circulation der Sabellen in mancher Art ähnlich me in 

 Hirudineen vorgelit: Das Blnt fluctuirt aus den Zickzackstämmen nach den Kiemen, und kehrt von dort, 

 der Ernährung fähig gemacht, zuriick, um das mittlere Riickengefäss anzufiillen. Aus ihm gelangt es 

 duroh Anastomosen wieder in die seitlichen Zickzackstämme.» Härpå torde dock ej fä läggas mycken 

 vigt, då författaren om denna punkt talar med så stor tveksamhet. 



-) Bemerkungen zur Anat. u. Phys. der Arenicola piscatorum; Arch. f. Anat. 1840, 352. 



^) Beiträge z. vergl. Anat. u. PhysioL; Neueste Schriften d. Naturforsch. Ges. in Danzig, III, 4, 1842, och 

 Beitr. zur Fauna Norwegens, 195 o. följ., Nov. Act. Acad. Nat. Cur., XII, I, 1843. 



*) Neue Beitr. z. Naturffcsch. d. Wiirmer. Jena 1848. 



ä) Ann. d. Se. nat., 3 Sér., Zool. X, 40, och Ann. d. Se. nat. 3 Sér. Zool. XII, 298, 1849. 



^) Rep. on the Brit. Annelida; Br. Ass. Adv. Se. 1851, 176. 



'') Förmodligen tryckfel i originalet, bör naturligtvis vara »ventral». 



