8 AXICL WIRÉN, OM CIRKULATIONS- OCII DIGESTIONS-ORGANEN HOS ANNELIDER. 



blott Capitella, Glycera och ined den mycket nära beslägtade former samt Polycirrus 

 [= Apneumea Quatuefages] ännu anses helt och hållet sakna blodkärl. 



Af större betydelse för oss är upptäckten af Annelider med ett delvis lakunärt 

 blodomlopp. Quatuefages' iakttagelser på detta område, hvilka ånyo publicerades i 

 hans Histoire naturelle des Annélés, hade 1865 delvis bekräftats, delvis vederlagts af 

 Mecznikoff'), som hos Fabricia [= Amphicora] fann utvecklade blodkärl öfverallt, utom 

 i mellersta delen af tarmen, hvilken var oingifven af en blodlakun. 



Med stor utförlighet behandlar Claparede^) detta ämne, hvaröfver han gjort tal- 

 rika och noggranna undersökningar på en mängd till Annulata sedentaria hörande for- 

 mer. Resultaten af hans undersökningar äro följande: Quatrefages' iakttagelser äro 

 riktiga så till vida, som Fabricia verkligen har tarmen omgifven af en blodförande la- 

 kun, men denna egendomlighet hnnes ej blott hos detta lilla slägte, utan hos eu hel 

 serie Tubicolider, nemligen familjerna Serpulid^ — inclusive Sabellidaa och Eriogra- 

 phidse — , Ammocharidae, Ariciete och Chtetopteridse. Hos alla dessa finnes mellan 

 tarmens väfnader en blodsinus, som sträcker sig från bakre kroppsändan till gränsen 

 mellan oesophagus och den öfriga delen af tarmen. Denna sinus mottar blod från sido- 

 kärl, utgående från bukkärlet, är kontraktil och öfvergår framåt i ett på vanligt sätt 

 bildadt ryggkärl, hvilket den fysiologiskt till en del motsvarar. Hos Serpulidse ligger 

 sinus mellan de båda muskellaoren, hvilka sammanhållas af en raänsrd med kärna för- 

 sedda, förgrenade och anastomoserande trådar. Hos Protula ligger den mellan ring- 

 muskellagret och epitlielium, hos Owenia mellan tvenne lager af ringmuskler, hos Chfe- 

 topterida3 i ringmuskellagret, hos Aricia, der tarmens muskulatur är föga utvecklad, 

 begränsas den på ena sidan af peritoneum, på den andra af tarmens epithellager. Hos 

 Protula omgifves sinus af en egen pigmenterad membran, möjligen finnes en sådan 

 äfven hos Aricia, hos Owenia och Chaatopterida? synes den saknas, men hos Spirogra- 

 phis och Myxicola finnes åtminstone rudiment af ett sinus omgifvande endothel. 



Sedermera har emellertid CosMOVici^), stödd på undersökningar af Sabella areni- 

 lega och Myxicola modesta, på det bestämdaste förnekat riktigheten af Claparédes 

 framställning af blodomloppet hos Fam. Serpulidaä. Enligt CoSMOvici finnes nämligen 

 hos de båda ofvannämda formerna ett verkligt ryggkärl, hvilket till tarmens sidor afger 

 talrika grenar, som i sin ordning bilda ett rikt men fullkomligt slutet kapillärnät. 

 Likaledes har W. Mau*) funnit, att hos Scoloplos armiger, tillhörande fam. Aricieae, 

 blodomloppet är fullkomligt slutet och kärlen alltid försedda med egna väggar. På 

 tarmens yta finnes ett nät af fina kärl. 



Hvad slutligen beträffar Quatrefages' uppgift om förekomsten af eu lakun i 

 tarmens väggar hos Polyophthalmus, har ClaparÉde ") uttalat tvifvel om riktigheten 



1) Z. w. Z. XV, 332. 



-) Mém. de la Soc. de Phys. et d'Hist. nat. de Geneve XX: Recherches sur la structure des Annélides 

 sedentaires. 



^) Lacaze-Duthiers; Arch. de Zool. exp. et gén. VIII: Glandes génitales et org. segra, des Ami. poly- 

 chétes, 328. 



*) Z. w. Z. XXXVI, 417, Uber Scoloplos amiger. 



^) Mém. d. 1. Soc. d. Phys. e. d'Hist. nat. de Geneve, XVII, 478: Glanures zootomiques panni les Anné- 

 lides de Port-Vendre. 



