10 AXEL WIRÉN, OM CIRKULATIONS- OCH DIGESTIONS-ORGANEN HOS ANNELIDER. 



anför ej några undre tarrakärl såsom hörande med till typen för cirkulationsorganen 

 hos Chaetopoderna. Eulers anser denna typ utgöras ej af pariga kärlstammar, utan af 

 ett enkelt ryggkärl och ett bukkärl, i hvarje segment förenade genom en kärlslynga. 



Cirkulations-organens byggnad i allmänhet. 



Alla de Annelider, af hvilkas cirkulationsorgan vi nu gå att lemna en framställning, 

 äro utrustade med gälar, belägna på några af de främre segmenten. Från hvarje gäle 

 utträder ett blodkärl, hvilket i de flesta fall antingen rent af löper mellan muskellagren 

 i kroppsväggen eller åtminstone är nära förenadt med denna. De särskilda gälvenerna 

 sammanstöta på buksidan och gifva genom sin förening upphof åt det ständigt opariga 

 bukkärlet, hvilket ligger tätt ofvanpå nervganglie-kedjan och sträcker sig till bakre än- 

 dan af kroppen, der det upplöses i smärre grenar, hvilka stå i förbindelse med ett anus 

 omgifvande plexus. Framåt afsänder bukkärlet likaledes grenar, hvilka stå i förbin- 

 delse med ett munhålan omgifvande plexus. 



Utefter hela sin längd afsänder bukkärlet små grenar nedåt till nervganglie-kedjan, 

 i de främre segmenten afgå pariga kärl till segmentalorganen samt mera oregelbundna 

 till generationsorganen. I alla de segment, som följa efter de sista med segmental- 

 organ försedda, skickar bukkärlet till kroppsväggarna temligen regelbundna pariga kärl — 

 segraentalkärl — hvilka ligga ofvanpå buksidans längsgående muskler, afsända finare grenar 

 åt alla håll samt i eller i närheten af fotknölarne i hvarje segment bilda ett par mer 

 eller mindre rika plexus, hvarifrån kärl utgå till ryggsidans hud och muskler. Van- 

 ligen, ' om ej alltid, stå dessa längs kroppens sidor belägna plexus i förbindelse med 

 hvarandra genom zigzagböjda anastomoser. Dessa anastomoser bilda de s. k. sidokärlen 

 [M. Edwards] eller sido-ryggkärlen [Rathke], hvilka sannolikt i kroppsändarne stå i 

 förbindelse med de nyssnämda omkring näringskanalens ändpunkter befintliga större 

 kärlnäten. 



Bukkäi-let med dess förgreningar och sidokärlen bilda circulations-organens peri- 

 feriska del. Den öfverensstämmer, som vi se, hos de af oss undersökta formerna med 

 de af M. Edwards m. fl. författare lemnade beskrifningarna på samma organ hos åt- 

 skilliga sydligare arter af familjen Terebellidaj. Endast i en punkt nödgas vi vara 

 af annan åsigt än våra föregångare. M. Edwards ^) beskrifver och afbildar hos Tere- 

 bella nebulösa ett oparigt i kroppsväggen beläget längsgående ryggkärl. Vi hafva ej, 

 trots de noggrannaste undersökningar, hos en enda art kunnat återfinna ett dylikt 

 kärl. M. Edwards omtalar, att detsamma genom talrika anastomoser skulle stå i för- 

 bindelse med öfre tarmkärlet, hvilka anastomoser vi aldrig kunnat finna, ehuru de, om 

 de verkligen existera, borde vara ganska lätta att se. Det torde derför vara möjligt, 

 att, hvad M. Edwards uppfattat som ett blodkärl, ej är någonting annat än den linie 

 på ryggsidan af kroppsväggen, utefter hvilken musculus parieto-intestinalis superior är 

 fästad. Dylika muskel-insertioner hafva, såsom Claparéde") visat, ofta blifvit beskrifna 

 och afhildade som blodkärl. Anastomoserna skulle enligt denna tolkning vara trådar 



1) Circulation des Aniiélides, 200, Pl. 10. 

 -) Struct. des ann. séd., 79. 



