26 AXEL WIRÉN, OM CIRKULATIONS- OCH DIGESTIONS-ORGANEN HOS ANNELIDER. 



försedd med en blodlakun. Af anastomoserna mellan bukkäi-let och undre tarmvägs:- 

 kärlet, hvilket senare är rnindi-e sjelfständigt än hos Amphictene, ha vi, Taf. F, 

 fig. 14, lemnat en camera-bild. 



I följande två afseenden skiljer sig emellertid Petta från Amphictene. Hjertat är 

 vida kortare och utsänder blott ett par gälarterer, hvilka först långt från sitt ursprung 

 klyfva sig i en gren för hvarje gäle. En kort, ofullständigt från lakunen skiljd kärlstam 

 finnes på motsatta sidan af tarmen i förhållande till undre tarmväggkärlet. Den mot- 

 svarar utan tvifvel det anlag till öfre tarmväggkärl, som vi anträffat hos åtskilliga 

 Terebellider. 



Lagis Koreni, som är mycket sällsynt, synes mest öfverensstämma med Pectinaria 

 med afseende på cirkulationsorganens byggnad. 



Blodomloppets riktning är hos alla af oss undersökta former densamma, och 

 densamma som för flertalet Annelider, d. v. s. i bukkärlet föres blodet bakåt samt in 

 i segmental- och tarmkärlen, der blodomloppet är transverselt. I tarmlakunen och i 

 hjertat föres blodet framåt. Detta gäller äfven om Amphicteniderna. Vi kunna således 

 ej dela Claparédes' åsigt härom, hvilken för öfrigt ej är rätt klar, alldenstund denne 

 författare med afseende på blodkärlens förlopp säger sig helt och hållet dela Rathkes 

 åsigter, med hvilken vi, som af det föregående synes, ej kunna i alla afseenden in- 

 stämma. 



Våra undersökningar öfver blodkärlens histologiska byggnad äfvensora sjelfva 

 blodets beskaffenhet ha icke ledt till något resultat, som kan vara egnadt att modi- 

 fiera hittils gällande åsigter, hvarför detta kapitel här helt och hållet kan förbigås. 

 Vi vilja endast anmärka, att amosboida blodkroppar alltid förekomma, och att de i 



Corpus ej-lindricum, antice paulo latius, longitudine 15 — 20 mm., latitudine in anteriore parte cor- 

 poris 3,5 — 4 mm. Incisurae mtersegmentales in dorso nullfe, in ventre antice distinctje, postice evanescen- 

 tes. Lobiis cephalieus, T. V, fig. 4 le, late ovatus, os supra tegens, margine integro obtuso vel 

 subacuminato vel ssepius denticiilis 1 — 3 instruoto, porrectus, longitudine palearum. Tentaculis, T. F, 

 fig. 4 t, 20 — 30, canaliculatis, sub lobo cephalico affixis. Oculi in speciminibus matnris nulli. 



Segmentum primum vel bucoale os subtus ciroirmdans, 2\ V, fig. 4 Sj, biannulatum, cirro permi- 

 nuto Cj instructum. Segmentum secundum — segm. primum sec. Malmgeen - — margine antice in labium 

 magnum, medio hians, utrinque quadridentatum producto, denticulis subtriangularibns, fig. 4 s^; utrinque cirro 

 laterali, c^, munitum. Segmentum tertium — secundum Malmgr. — subtus lobulis duobus minutis snbro- 

 tundatis, fig. 4 s^. Scuta ventralia tria in segmentis 4 — 6. 



Area pone palmulas subplana, margine integro, in cirros duos producto, fig. 4 c. 



BrancLise utrinque duae segmentis 3 et 4 insidentes, fig. 7, falciformes, ramulis uniserialibus c. 14, 

 primo, fig. 7 a, permaguo, subgloboso, ceteris parvis compressis, fig. 7 b, ovatis. 



Paleoe utrinque circa 10, paulum corapressae, subrectfe, obtusatce, fig. 9. Fasciculi setarum capillarium 

 utrinque 17 a segmento quinto incipientes. Pinnulse unoinigeroe utrinque plerumque 14, a segmento 8 vel 

 quarto setigero incipientes. Set;ie capillares in omnibus fasciculis: aliae, fig. 8, subrectfe, paulum cnrvatse, 

 limbataä, minutissime crenulatfe : aliae, fig. 10, breviores, geniculatie, limbat<e, crennlatae. Uncini uniseriales 

 dentibus majoribus 1 — 2, denticulis perminutis 5- -10, fig. 12. Spinnlas scaplite utrinque circa 7, apice 

 paulo curvatse fig. 11. 



Corpus postice oblique detruncatum. Scapliam inter et corpus iucisura nulla, scapha igitnr perminuta, 

 dentibus utrinque 5 — 6 — parapodiis rudimentariis ? — T. F, fig. 5 et 6. Anus, A, terminalis. Cirrus 

 analis, c, — lingula analis Malmgren — minutus, filiformis. 



