KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 21. N:0 7. 27 



synnerhet hos Terebelliderna äro ytterst talrika. Blodvätskan är till färgen röd hos 

 alla utom Amphicteis gracilis och Gunneri, der den är grön. Samma färg erhåller 

 också blodet hos Terebelliderna, om ett blodfyldt kärl i friskt tillstånd lägges en 

 kort stund i absolut alkohol och derefter i neglikolja. 



Hos alla de af oss undersökta arterna har inuti hjertat funnits en brun orörlig 

 massa af temligen lös konsistens, och ytterst finkornig. Den uppfjdler hos Amphare- 

 tid^e och Terebellida3 största delen af hjertat och sträcker sig stundom, såsom hos 

 Amphitrite affinis, in uti tarmlakunen- Den förekommer äfven konstant, ehuru ej i 

 fullt så stor mängd, hos Araphicteniderna. 



TARMKANALEN. 



Historik. 



För de åsigter, som hittils uttalats om byggnaden af Chajtopodernas cirkulations- 

 organ ha vi redogjort temligen utförligt. Ano^ående digestionsorg-anen kunna vi fatta 

 oss kortare, då literaturen ej är särdeles rik på uppgifter om dessa organs histologiska 

 byggnad, och det här ej kan varda fråga om att ingå på någon redogörelse för de tal- 

 rika modifikationer af näringskanalens och dess särskilda delars form, som förekomma i 

 synnerhet hos Annulata errantia. 



Som bekant, utgöres tarmen hos Anneliderna i sin enklaste form af ett nästan 

 cylindriskt rör, börjande med en terminal eller ventral, vanligen springformig mun- 

 öppning och slutande med en terminal eller något dorsal, vanligen rund analöppning. 

 I allmänhet urskiljes dock ett främre mera tjockväggigt och med mindre lumen för- 

 sedt parti, oesophagus, frän den öfriga delen af tarmen, hvilken oftast på gränsen 

 mellan de särskilda segmenten är mer eller mindre djupt och regelbundet insnörd, 

 samt, i synnerhet i sin främre del, mer eller mindre gul-, brun- eller grönaktigt färgad. 

 Tarmen fästes vid kroppens väggar förmedelst muskulösa diaphragraer, s. k. dissepiment, 

 mellan segmenten samt genom muskeltrådar i midtlinien såväl på rygg- som buksidan. 



Denna sin enkla form har tarmkanalen i det väsendtligaste bibehållit hos större 

 delen af Annulata sedentaria. Undantag göra några former, der tarmen är betydligt 

 längre än kroppen och i följd deraf mindre fästad samt bildande slyngor, såsom hos 

 Chlor£emid£e och Amphictenidai, eller en spiral, såsom hos Spirographis. 



Makroskopiska spottkörtlar anses som bekant finnas hos åtskilliga Errantia och 

 ha äfven uppgifvits förekomma hos några Sedentaria t. ex. Terebella^) och ännu så 

 sent som 1883 af Steen') beskrifvits hos Terebellides Stroemi. Dessa senare bildningar 

 ha dock af Cosmovici ') visats tillhöra segmentalorganen. 



') QuATREFAGES, Hist. iS^at. des Annelés I, 48. 



-) Anat.-liist. Unters. v. Tereb. Str. Diss. Kiel (.Tena), .32. 



') Glandes gén. et org. segm. des Ann. pol., Arch. de zool. exp. et gén. VIII, 233. 



