50. AXEL WIRÉN, OM CIRKULATIONS- OCH DIGESTIONS-ORGANEN HOS ANNELIDER. 



Muskeltrådarne i tarmkanalen, såväl de ringformiga soiu de langsgående äro plat- 

 tade eller bandforraiga med spetsade ändar. De visa aldrig spår af tvärstrimraighet 

 och sakna, så vidt vi kunnat finna, kärnor. 



Bindväfnaden mellan muskellagren 1 oesopliagus hos Terebellides Stroeml. 



Hos Terebellides Strosmi förekommer en bildning, hvartill allt motstycke saknas 

 hos öfriga undersökta Annelider. Bakre delen af cesophagus samt den främre och me- 

 diana delen af körtelmagens öfre vägg, hvilken, som vi redan nämt sid. 34, med af- 

 seende på sin histologiska byggnad mest öfverensstämmer med cesophagus, förekommer 

 mellan det svagt utvecklade längsmuskellagret och det starkare ringmuskellagret ett 

 mäktigt lager af ett slags slemväfnad — »Gallertgewebe» — , som i flere afseenden 

 liknar den väfnad, som bildar hufvudmassan af maneternas klockor. Denna väfnad är 

 också iakttagen af Steen ^) men af honom, enligt vår uppfattning, ej fullt riktigt be- 

 skrifven och af bildad. Tafi. IV, fig- 1 visar ett stycke af ett tvärsnitt af cesophagus. 

 Mellan längsmuskellagret Ml och tvärmuskellagret Mt ligger en väfnad af ända till 

 0,5 mm. mägtighet bestående af ett strukturlöst starkt ljusbrytande, klart, geléartadt 

 ämne innehållande mycket små amöba-liknande celler samt genomdraget ej af trådar 

 utan af ytterst tunna band eller skiljeväggar, som i väfnadens öfre del omsluta mera 

 isodiagonala rum, i den nedre och större delen deremot ordna sig mera vinkelrätt mot 

 ytan. Dessa skiljeväggar se naturligtvis på tvärsnitt ut som trådar, hvarför de ock af 

 Steen blifvit tagna. I dem finnas icke några cellkärnor. 



Denna väfnad har intet att göra med den alveolära bindväfnaden på gränsen till 

 chitinmagen. Tafl. IV, fig. 3 visar att denna sista väfnad ÄB och slemväfnaden GB 

 icke sammanhänga med hvarandra. Angående den senares funktion ha vi oss intet 

 bekant. 



Peritoneum. 



Som bekant beklädes kroppskaviteten hos Anneliderna af ett mycket tunnt endo- 

 thel, det så kallade peritoneum. Detta utgör således äfven yttersta delen af tarm- 

 kanalens vägg. Hos Amphictenider, Ampharetider och Terebellider utgöres peritoneum 

 af en ytterligt tunn, vanligen strukturlös hinna med strödda kärnor, Tafl. IV, fi-g. 6. 

 Hos Amphicteis Gunneri, Tafl. I, fig. 8, utgå från kärnorna fina trådar, hvilka bilda 

 ett nät med oregelbundna och olika stora maskor. 



Peritoneum är i allmänhet intimt fästadt vid ringmuskeltrådarne, så att det till- 

 sammans med dessa bildar en tunn muskulös hinna, Tafl. IV. fig. 6. På de ställen, der 

 muskeltrådarne sammanhänga med epithelets gränsraembran, är således också i allmän- 

 het peritoneum förenadt med denna. Hos Amphicteniderna är dock föreningen mellan 

 peritoneum och muskeltrådarne mindre fullständig. Betraktar man ett parti af tarm- 



1) Anat. hist. Unters. v. Tereb. Str., p. 29, T. II, fig. 14 



