152 smitt: riksmuseets salmonider. 



Icvtid de, af Steller anförda barl^ariska namnen fått vetenskaplig burdsrätt genom dennes 

 afskrifvare Kuasciieninikow ^), Pennant') och Walbaum'), sä att vi numera i den till- 

 förlitligaste bearbetningen af slägtet Oncorh.ynchus^) återfinna Pallas' arbete först i syno- 

 nym-förteckningarna. Efter Pallas veta vi, att Tschawytsclin'') (som eljest är bättre känd 

 under den amerikanska benämningen Qvinnat) Nerka'^) och Kisutsch'') samt troligen äfven 

 Keta^) genom fjällens storlek motsvara de egentliga laxarne i Atlanter-omrädet, hvaremot 

 Gorhuscha^) af motsvarande anledning vore att hänföra till rödingarne. Härmed förenar 

 sig en skillnad i afseende på gälhinnestrålarnes antal, hvilken redan hos Pallas ställer a 

 ena sidan tschawytsclin^'^), med största, oeh å andra sidan ^orftwscAa "), med minsta antalet 

 af dessa strålar, i skarp motsats mot nerka^^) och kisutsch^^) men låter keta^*) äfven i detta 

 afseende blifva en mellanform. Den sistnämnda skulle, enligt Pallas, bland alla laxar 

 hafva den kortaste och tväraste nos, som dessutom emot pannan vore puckelartadt upp- 

 svälld. Enligt Steller skall keta också vai-a den allmännaste laxen, från Tschuktscher- 

 halfön till Assow, och i färskvatten få de största tänderna ^^). Emellan nerka och kisutsch 

 angifver ej Pallas, såvidt jag finner, någon mera anmärkningsvärd skillnad, än den att 

 den förstnämnda är i öfvervägande grad underkastad den bekanta förändringen genom 

 nosens och tändernas tillväxt vid färskvattenslifvets början. Då emellertid denna förän- 

 dring, om ock i olika grad framträdande, är gemensam för alla hithörande former, hvar- 

 igenom nosens form kommer att lemna endast ytterst vanskliga kännetecken, måste ock 

 en betydlig osäkerhet vara rådande vid bestämningen af de tre Pallas-Stellerska ar- 

 terna nerka, kisutsch och keta, hvilken osäkerhet ännu ingalunda kan sägas vara undan- 

 röjd. Särskildt visar sig detta vid försök till utredning af de senare tillkomna syno- 

 nymerna. 



Att Richaedsons första beskrifning och figur af 5. Scouleri^'^) tillhör fforbuscha, liåer 

 väl intet tvifvel; men hans senare anmärkning om densamma^'') uppgifver antalet af gäl- 

 hinnestrålar vara 16, hvilket endast kan åsyfta en tschawitscha , och denna har han förut anfört 

 under namnet S. Qvinnat^^). Hans S. paucidens^^) föres af Jordan och Gilbert (1. c.) till 



') Beschreibung des Ländes Kamtschatka, Lemgo 1766. 



-) Introduction to the Arctic Zoology, ed. 2, London 1792, pag. 207 etc. 



^) P. Artedi sueci Genera Pischim — Ichthjfologise pavs III — Greifswald 1792, pag. 69 etc. 



*) Jordan and Gillbert: S>jn. Fish. N. Amer., Bnll. N. S. Nat Mus. N:r 16, 1883, pag. 304 etc. 



■>) ^. orientalis, P.\ll. 1. c: squamte corporis majusculse. 



*) S. lycaodon, P,\ll.: squamis paulo majoribus quam Eriocis. 



') .S. sangidnolentus, Pall.: squamis majusculis. 



*) *S'. lagocephalus, Pall. : corpus squamis mediocris magnitudinis tectum. 



") >S. proteus, Pall.: corpus microlepidotum. 



'") »Plabella branchialia 17 lamellis flabellata«. Pall. 



") »Flabella branchialia lamellis 11 ad 12». Pall. 



'-) »Flabella branchialia 14 lamellata». Pall. 



") »Flabella branchiostega 14 lamellarum». Pall. 



'*) »Flabella branchialia lamellis 13, 14 ad 15 instructa in variis». Pall. 



'■') »Die fast wie das Gebiss eines Hundes aussehen»: Steller, 1. c. pag. 157. 



^^) Faun. Bor. Amer. p. 158. 



") 1. c. pag. 223. 



'*) 1. c. pag. 219. 



!'■*) 1. c. pag. 222. Obs. A. 17. 



