156 



^5MITT: RIKSMUSEETS SALMONIDEK. 



Nummer i tabellenia 

 Kroppslängd; millimeter 



Khutsch. 



Tskawytecha. 



339 



338 



338, A. 



600 



95.5 



580 



13-14 



47.3 



9.3 



40.6 

 57.7 

 30.2 



17.3 

 11.3 



49.1 



72.9 



8.2 

 8.3 



56.1 

 39.1 

 55.7 

 96.4 



14.4 



25.0 



15.2 



15-16 



45.8 



11.5 



46.4 

 66.7 

 26.4 



14.9 

 13.6 



54.9 



78.8 



7.8 

 6.7 



34.6 

 29.5 

 42.4 

 63.6 



12.7 



19.1 

 14.0 



15-16 

 45.5 



11.0 



47.4 

 75.5 

 28.3 



16.7 

 13.2 



57.8 

 85.5 



7.9 

 6.4 



41.1 

 36.3 

 54.4 

 92.4 



11.3 

 19.2 

 11.2 



Ryggfenans afstånd frän nosepetsen i % af kroppslängden ™/o % 



11 II » 11 hufvudets längd «/t % 



11 11 » 11 mellanhufvudets längd ^Ili-i% 



Prseabdomiuallängden » " kroppslängden f/a % 



Postabdorainallängdeii » <> » tja % 



Analfenans bas " >• » "/" % 



II II II 11 hufvudets längd "/d % 



11 11 11 » mellanhufvudets längd ^li^^f' 



Stjärtens minsta höjd » » kroppslängden. ^ja % 



Mellersta stjertfensträlarnes längd » n n . ^la % 



11 11 11 '1 11 längsta stjertfensträlarnes längd •^/ö % 



Pannans bredd " » hnfvudets längd tjb % 



i> 11 11 11 mellanhufvudets längd ff/Sj % 



11 11 11 11 öfverkäksbeneus » ?/ä % 



Ofverkäksbenens bredd » » mellanhufvudets » ^lbi% 



11 11 11 11 ofverkäksbenens » ^lu % 



11, 11 11 » underkäkens » </* % 



Bland dessa skillnader kunna emellertid de som träffa pr»- och postabdominal- 

 längden (?/« och */«) samt pannans bredd {"/b, ^jb, och ^//,) efter all sannolikhet betraktas 

 såsom åldersskillnader, då de tydligen med tilltagande ålder betydligt förminskas. Bland 

 de öfriga skillnaderna äro visserligen de flesta i hög grad påminnande om dem, hvilka 

 vi ofvan anfört såsom hos Atlanter-laxarne utmärkande könsskillnad eller olika grad af 

 könsmognad, — hvarom vi här på grund af exemplarens beskaffenhet ej kunna fälla något 

 omdöme — ; likväl skulle gälhinnestrålarnes antal och ofverkäksbenens form (Vi^, Va och V^) 

 tillfyllest begrunda artskillnad, om de visat sig vara konstanta. I afseende på sistnämnda 

 förhållande är dock att märka, att medan Pallas beskrifver öfverkäksbenen hos tscha- 

 wytscha ^) såsom tjocka (breda), utan att i detta hänseende yttra sig om förhållandet hos 

 kisutsch, äro dessa ben, enligt Jordan och Gilbert, smala hos den ena såväl som hos 

 den andra arten, ehuru af ordalydelsen hos dessa författare framgår, att de funnit för- 

 hållandet mellan arterna i detta hänseende vara motsatt det här anförda^). Skulle en 

 sådan obeständighet i formen vara rådande, återstår att med tillgång till större under- 

 sökningsmaterial afgöra, huruvida gälhinnestrålarnes antal (med den redan af Pallas i 

 detta hänseende anförda vexlingen hos keta^) kan vara tillräcklig grund för artskillnad. 



^) Laminse mystaceae crassse, 1. c. pag. 369. 



-) »Maxillary rather slender» (om tscJiaivi/tscha) ocli "Maxillary slender and narrow» (om kistttsch) 1. c. 

 pag. 306 och 308. 



^) Om S. Kennerhji (= nerka enligt Jordax och Gilbert) skrifver Suckley: »In different individuals 

 the branchiostegals varv form 12 to 15 on a side. One female had 12 on one side and 15 on the othern. 

 Mon. Sahno, 1. c. pag. 146. 



