KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 21. N:0 8. 



157 



Samma fråga kan med skäl äfven framställas om förhållandet mellan tschawytscha och 

 kisutsch å den ena sidan samt nerka å den andra. 



Den sistnämnda formen, såvidt den är skiljd från de båda förstnämnda, känner jag 

 endast sådan den är under sitt färskvattenslif: — våra tabeller upptaga en hanne, N:r 340 

 (fig. 25 på taflan II) och två honor, N:r 341 och 342 (figurerna 26 och 27 på taflan II). 

 Flertalet af de stora könsskillnader, som här märkas, bero, som bekant, på nosens och 

 underkäkens starka förlängning hos hannarne; och i följande tabell öfver dessa skillnader 

 har jag derföre vid sidan af de nämnda endast upptagit sådana, som icke omedelbart bero 

 af dem: — de sålunda återstående äro emellertid tillräckligt betecknande: 



Nummer i tabellerna 



Hufvudets längd i % af kroppslängden _. , 



Mellanhafvndets längd » « » 



Pannans bredd » « » _ 



Nosens längd n » « 



Underkäkens längd » ■> " 



Ryggfenans bas » u » 



Praeabdominallängden » » » 



Postabdominallängden u » » 



Ofverkäksbenens längd »> " underkäkens längd 



Ryggfeuana afstånd frän noaspetsen i % af bukfenornas afstånd från samma punkt, 



Stjertens minsta höjd i % af prfeabdominallängden 



» » » " » postabdominallängden 



340 



28.2 



19.8 



9.6 



13.6 



22.9 



11.6 



23.1 



14.3 



47.7 

 96.4 

 32.8 

 53.1 



341 



24.3 

 16.1 



8.3 

 9.3 



17,0 



9.6 



27.7 



19.8 



59.6 

 90.6 

 24.2 

 33.9 



342 



23.3 



16.4 



7.8 

 8.9 



16.2 



9.8 



32.6 

 19.1 

 60.7 

 86.5 

 24.0 

 41.0 



Dessa skillnader äro visserligen långt mera betydliga, än hvad vi funnit hos någon 

 af Atlanter-laxarnes former, och skulle utan tvifvel gifva tillräcklig anledning att miss- 

 tänka orsaken vara artskillnad, derest vi e] återfunne dem hos följande art. De förorsaka 

 emellertid, att jemförelsen med de nyssnämnda tschawytscha och kisutsch lemnar endast 

 ett obetydligt antal olikheter med dessa. Antalet gälräfstaggar på första gälbågen (29 — 35) 

 är visserligen störst hos nerka; men tschawytscha, som har 27 sådana taggar, kommer 

 detta tal temligen nära. För öfrigt framstår skillnaden i bröstfenornas längd: — pja % 

 hos nerka >- 14.1, hos tschawytscha och kisutsch -= 13.9 — , en jemförelsevis obetydlig 

 skillnad och måhända föga tillförlitlig karakter, då fenornas längd hos laxarne esomoftast 

 förlänga sig under färskvattenslifvet. Att nosens längd är störi-e hos nerka: — "'Aj % =" 54.3; 

 deremot hos tschawytscha och kisutsch -= 53.4: — kan väl bero af exemplarens längre 

 framskridna könsmognad; och att öfverkäksbenen hos nerka äro smalare: — \/h % ^ 18 

 (hos tschawitscha och kisutsch =- 19) och '/k % -= 10.7 (hos de båda nämnda =- 11. i) — : 

 fordrar för sin bekräftelse ett rikare undersökningsmaterial, då vi sett den osäkerhet, som 

 i detta hänseende är rådande i fråga om tschawytscha. Artskillnaden mellan nerka och 

 de båda öfriga här nämnda formerna inom Stillahafs-laxarnes egentliga lax-grupp, känne- 

 tecknad genom jemförelsevis stora ^äll, är således åtminstone starka tvifvel underkastad. 



Utaf de föreliggande exemplaren af gorbuscha äro två hannar: N:r 343 (fig. 28 på 

 taflan III) och N:r 344 i tabellerna, samt en hona: N:r 345 (fig. 29, taflan III), hvilken 



