208 



smitt: riksmuseets salmonidek. 



16 i ykvii tabellev — iir uppenbarligen otillräckligt för att utesluta all tvekan vid om- 

 dömet. Likväl kunna de hittills uppgifna skillnaderna mellan nelma och leucichthys ej 

 anses berättiga till artskillnad: — antalet strålar i analfenan^) är detsamma hos båda, 

 nosens längd ^) är densamma och kroppsformen är på N:r 16 i tabellerna lika mycket på 

 sidorna tillplattad ') som hos nelma enligt våra öfriga exemplar. Återstår således att 

 efterse, huruvida ålders- och könsskillnader medgifva en förklaring af de olikheter, som 

 procenttalen för N:r 16 visa iBot de öfi'iga. För detta ändamål har jag indelat nelmorna 

 från Hvita Hafvet i tre åldersgrupper: N:r 1 och 2, N:r -S — 8 och N:r 9 — 1.3, och vid 

 sidan af medeltalen för dessa ställer jag medeltalen för de båda exemplaren frän Jenisej, 

 N:r 14 och 15. Endast inom en af dessa grupper kunna könsskillnaderna granskas i 

 fullt jeinföi'bara exemplai-, och af dessa äro medeltalen beräknade för honorna, N:r 4 — 6, 

 och hannarne, N:r 3, 7 och 8. Slutligen jemföra vi procenttalen för vårt exemplar af 

 leucichthys med medeltalen för motsvarande procenttal hos alla exemplaren af Nelma. 



1 



Hufvudets längd 



Mellanhufvu^ets » » 



Ryggfenans afstand frän nosen » 



» bas » 



» höjd II 



Bröstfenornas längd » 



Prseabdorainallängden » 



Bakfenornas afstand fi-än nosen » 



>> längd " 



Postabdominallängden » 



Analfenans afstand från nosen » 



» bas " 



» höjd 11 



Stjertfenrotens ryggkant » 



» sidoliuie » 



» bukbrädd » 



" minsta höjd » » •• å/„ 



Mellersta stjertfenstråiarnes längd i J^ af krojipslängden «/a 



Längsta » » " » » ö^ 



Ögonens längddiameter i % af hufvndets längd c/j 



" höjddiameter » u » « dj, 



i % af kro])p3längden f>/a 



" » " »2/a 



"Va 



" "/a 



■-— - - o/a 



-- ^/a 



» l/a 



y/a 



y^la 



'la 





. 



St 



enodu 



s nelma. 







a 



9 



a 



^ 









A 



A V 



A V 



1—. 









1— "■ 



w to 





o 



a 



Q 





3 



5 



3 



3 



Cn 







% 



22.4 



22.9 



22.6 



23.0 



23.0 



22.9 



% 



16.0 



16.8 



16.4 



16.6 



16.7 



16.9 



% 



44.8 



45.6 



47.8 



45.2 



45.9 



45.4 



°/o 



10.9 



11.6 



11.2 



10.7 



12.2 



10.9 



'.'' 



15.1 



15.7 



14.6 



14.8 



16.1 



15.3 



"i 



ll.s 



1.S.7 



14.7 



13.9 



IS.ö 



13.8 



% 



25.5 



26.8 



27.5 



26.1 



26.5 



27.2 



a 



47.3 



48.8 



49.1 



47.8 



48.5 



49.2 



% 



12.S 



13.8 



13.9 



13.8 



13.9 



13.7 



r- 



24. « 



24.7 



25.0 



23.1 



23.7 



25.6 



% 



70.4 



71.7 



73.1 



69.7 



70.8 



72.7 



% 



12.6 



12.6 



12.0 



12.1 



12.7 



12.5 



% 



10.2 



10.9 



11.4 



10.6 



11.1 



10.9 



% 



9.0 



9.5 



8.3 



9.8 



9.5 



9.5 



% 



12.8 



12.5 



ll.s 



12 8 



12.7 



12.4 



?.■ 



8.4 



8.6 



7.6 



8.8 



8.6 



8.6 



% 



6.8 



8.1 



8.0 



7.3 



8.1 



8.1 



% 



6.2 



6.2 



5.8 



b.b 



5.8 



6.6 



% 



16.8 



17.5 



16.8 



16.6 



17.7 



17.4 



/" 



20.1 



16.1 



13.0 



14.6 



16.0 



16.8 



% 



16.6 



14.2 



11.9 



13.2 



14.3 



14.3 



22.8 



16.5 



46.2 



11.2 

 15.2 

 13.8 



26.8 

 48.6 



13.7 



24.3 



71.8 

 12.4 

 11.0 



9.1 



12.4 

 8.3 



7.8 



6.0 

 17.1 



15.4 

 13.6 



19.1 



13.3 



46.2 

 10.0 



? 



11.8 



27.4 

 45.2 



10.2 



27.0 

 72.0 

 10.8 



7.8 



9.2 



13.8 



9.1 

 6.0 



4.2 

 12.2 



12.0 



10.7 



I 



') 14 enligt Guldenstädt och Pallas; men ett så lågt tal (de odelade strålarue iuberäknade) Iiafva vi 

 ej funnit pä något exemplar. Jfr. våra tabeller. 



-) Enligt Gmelin Sihirische Reise, Sammlung neuer imd merkwiirdiger Eeisen etc, Göttingen 1750 — 55, 

 Bd. 5, p. 513) skulle leucichthys hafva »skarpare och längre nos». 



^) Enligt Gmelin, 1. c , skulle leucichthys vara »rundare i kroppen». Han anför emellertid såväl Kelnia 

 som leucichthys (Bielaja rubiza) från Jakutsk. 



