230 smitt: riksmuseets sai.monideh. 



afstånd ('/m % =* f>2). Den går således tydligen i fortsiittnirig med den formskillnad, 

 hvilken vi ofvan funnit i medeltalen för albula och inmba, ehuru skillnaden der var obetydlig. 



I de flesta öfriga förhållanden kan man utan svårighet finna samma resultat af jem- 

 förelsen, ledande derhän, att C. Merckii måste betraktas såsom en längre framskjuten länk 

 i den utvecklingskedja, som förut går genom albula och vimba. Lättast och säkrast visar 

 sig detta, om man jemför medeltalen för åldersgruppen B af Merckii med de ofvan anförda 

 medeltalen för hela vimba — (medeltalen för kroppslängden skilja sig dä endast med 4 mm.) — 

 och dervid tager i betraktande såväl formskillnaden mellan albula och vimba som de hos 

 dem förekommande åldersförändringar. Utvecklingsriktningen, sådan denna framträder i 

 åldersförändringarne, skall då visa sig vara densamma, och i de flesta punkter börjar den 

 för Merchii-iovxnew uti medeltal, som öfverensstämma med medeltalen för hela vimba. Uti 

 somliga punkter synes dock Merckii-ioviwnxi hafva blifvit efter uti denna utveckling, så att 

 först dess äldre åldersskeden få medeltal, som hafva sin motsvarighet hos yngre åldersskeden 

 af vimba eller, stundom, till och med af albula. Så se vi, att i afseende på nosens längd 

 och interorbitalbredden, om båda jemföras med hufvudets längd (^i/i % och sjh %), 

 är medeltalet för Cor. Merckii uti åldersgruppen C motsvarande medeltalet för vimba uti 

 åldersgruppen A, och för interorbitalbredden uttryckt i procent af mellanhufvudets längd 

 har medeltalet hos Jl/e?'cÄ;M-gruppen C sin motsvarighet hos wm6a-gruppen B. Öfverkäks- 

 benens och underkäkens resp. längder, vare sig de jemföras med hufvudets längd eller 

 med mellanhufvudets längd eller sinsemellan (''/s %, ^It, %, '"ib %, ''jb^ %■, ''/i- %) och ögonens 

 båda diau:ietrar i jemförelse med mellanhufvudets längd ("/&, % och ''/j, "/o) samt ryggfenans 

 läge i förhållande till bukfenornas (™/,- °/o) såväl som mellersta stjertfenstrålarnes längd i 

 jemförelse med både kroppslängclen ("/a %) och minsta kroppshöjden ("/a °/o) visa medeltal 

 för ilfercfaY-gruppen B motsvarande medeltalet för umia-gruppen A. För prteabdominal- 

 längden i procent ' af kroppslängden ('?/a %) finna vi hos Merckii-gwx^^^QW C ett medeltal, 

 som har sin motsvarighet hos albula ? uti åldersgrupperna Ä och S, liksom samma Merckii- 

 grupp uti förhållandet mellan undergällockens och mellanhufvudets läi:gder ('/i, %) har 

 motsvarigheten till sitt medeltal hos åldersgruppen B af albula ?, medan medeltalet för 

 förhållandet mellan minsta kroppshöjden och analfenans bas ("/„ %) hos 7tfe7TA;M-gruppen B 

 motsvaras af medeltalet för gruppen albula ? A. För öfverkäksbenens bredd i procent af 

 deras egen eller af mellanhufvudets längd (Va % och %^ %) få vi söka motsvarigheterna till 

 medeltalen för JiercÄ;M-grvipperna B och C hos grupperna B och C af albula ef och för 

 denna bredd i procent af underkäkens längd i}jh%) hos de nämnda grupperna af aZiwZa ?. 



Slutligen finna vi emellertid uti några punkter dels olika ojemnheter dels genom- 

 gående olikheter uti åldersförändringarne, hvilka häntyda på en olika utvecklingsriktning. 

 Så är nosens bredd i jemförelse både med hufvudets och med mellanhufvudets längd hos 

 såväl albula och vimba som hos Merckii först stigande och sedan sjunkande med tilltagande 

 ålder; men hos MercMi-iovvaaw råder detta stigande fi'ån åldersgruppen B till gruppen C, 

 der det hos albula och vimba motsvaras af ett sjunkande utaf medeltalen. Aldersför- 

 ändringarne för förhållandet mellan undergällockens och hufvudets resp. längder (Vä %) följa 

 hos M erckii-ioYra&n riktninoen af honornas åldersförändringar hos albula och vimba, medan 

 dessas formskillnad följer deras hannars åldersförändringar (jfr punkten 21 ofvan); och 

 medeltalen för förhållandena mellan stjertfenrotens ryggkant och kroppslängden (y^a 96) samt 



