282 SMIT'!': lilKSMUSKETS SALMONIDER. 



l(i. ]\)stiibdouiina]liing(UMi i jn-oceiit af lyggfciians afständ frän nosen (Vm %) ökas 

 ined ;il(lci'ii; och i formserien hafv;i likaledes Bradiymyntax och Nafius de högsta medel- 

 talen, llannarne hafva hos Lnvaretuf< och iVz7ssonn större medeltal än honorna, hos Wart- 

 manni derernot mindre, liksom hos Microps pycnocentrus och mähiVnda hos Brachymystax, 



17. Analfenans afstand från nosen i procent af kroppslängden ("/« %) ökas med 

 rddern, och i formserien har Bolineniensid det minsta och Nasii-'^ jemte Microps niano- 

 centrufi och Mnxillnris de högsta medeltalen. Hannarne hafva mindre medeltal iln ho- 

 norna, ntom måhända hos Bolmeniensis och hos Microcephalus. 



18. Analfenans bas i procent af kroppslängden ("/o %) ökas med åldern (utom hos 

 Nilssonii, der ingen åldersförändring visar sig i medeltalen), dock hafva Bolmeniensis och 

 Nilssonii de högsta medeltalen i formserien och endast så till vida följer formsei'ien ålders- 

 förändringarne, som det högsta medeltalet bland de öfriga tillkommer Brachymystax. 

 Hannarne hafva hos alla formerna större medeltal än honorna. 



19. Analfenans bas i procent af mellanhufvndets längd (''/äj %) visar samma ålders- 

 förändring och könsskillnad, som framträdde i föregående punkt, men här är sambandet 

 mellan dessa och formserien desto tydligare. 



20. Analfenans höjd i procent af kroppslängden (-^/a %) ökas med åldern, och Nasus^ 

 Polcur samt Brachymystax hafva de högsta medeltalen i formserien. Hannarne hafva 

 större medeltal än honorna, utom hos Wartmanni manceentrus. Lavaretus pycnocentrus 

 och Microps jjycnoceiitrus. 



21. Analfenans höjd i procent af dess bas {^/v %) ökas med åldern, och i form- 

 serien hafva ' Nasus, Polcur och Brachymystax de högsta medeltalen. Hannarne hafva i 

 allmänhet mindre medeltal än honorna. 



22. Stjertfenrotens ryggkant i procent af kroppslängden {y/a %) minskas med till- 

 tagande ålder, och i formserien hafva Nasus och Brachymystax jemte Maxillaris de minsta 

 medeltalen. Hannarne hafva hos bläsikarne större, hos fetsikarne mindre medeltal än ho- 

 norna, utom hos Lavaretus pycnocentrus och Microps pycnocentrus. 



23. Stjertfenrotens bukbrädd i procent af kroppslängden {'-ja %) minskas likaledes, 

 med tilltagande ålder, och i formserien hafva Nasus, Polcur och Brachymystax jemte 

 Maxillaris de minsta medeltalen. Hannarne hafva också hos blåsikarne större, hos fet- 

 sikarne mindre medeltal än honorna, utom hos LavaretUo pycnocentrus. 



24. Stjertfenrotens bukbrädd i procent af bröstfenornas längd ('/;, %) minskas likaledes 

 och i formserien hafva Nasus, Brachymystax och Polcur de minsta medeltalen. Hannarne 

 hafva i de flesta fall (åtminstone hos blåsikarne) mindre medeltal än honorna, utom hos 

 Nilssonii manocentrus, Wartmanni manocentrus, Lavaretus i^ycnocentrus och Microps pyc- 

 nocentrus. 



25. Minsta kroppshöjden i procent af kroppslängden ("/« %) ökas med åldern, och 

 i formserien hafva Nasus och Polcur de höosta medeltalen. Närmast dem komma Bra- 

 'chy mystax och Aspius. Hannarne hafva ock större medeltal än honorna, utom hos Wart- 

 manni manocentrus, Lavaretus pycnocentrus och Microps pycnocentrus. 



26. Minsta kroppshöjden i procent af hufvudets längd ("/i %) samt af mellanhuf- 

 vudets längd ("/Sa °/o) och underkäkens längd ("/i %) ökas likaledes med åldern, och de 

 högsta medeltalen i formserien tillkomma Nasus, Brachymystax och Polcur. Hannarne 



