30 • A. G. NATHORST. OM SPÅR AF NÅGRA EVERTEBREKADE DJUR. 



i fall de varit aftryck af organiska föremål, det vore påtagligeii bortkastad tid och 

 möda. Frågan blir i stället, af hvad för slags djur äro dessa spår bildade? Af de 

 författare, som tolkat dem såsom spår, hafva de fleste med undantag af Quenstedt, 

 hvars orimliga åsigt ofvan är omnämnd, ansett dem för spår af maskar. Römeh uttalar 

 dock icke någon bestämd mening ; »Die Deutung als Fussspuren nicht näher bekannter 

 im Schlamm kriechender Thiere erscheint vorläufig als die wahrscheinlichste.» För 

 egen del måste jag uttala den åsigten, att flertalet af dessa spår härröra af krustaceer 

 samt att några måhända äro spår af maskar. 



ScHiMPERS invändningar mot deras tolkning såsom spår af maskar (att de senare 

 skeende intrycken måste utplåna de först uppkomna) vederläggas såsom redan ofvan 

 visats af maskspären sjelfva. De anmärkningar han gjort mot att tolka dem såsom 

 aftryck af detta slags djur — frånvaron af hufvuden och af de fasta mundelarne, deras 

 obegränsade längd, höjden öfver stenmassan etc. — äro deremot rigtiga, men då han 

 säger: »Was aber den Ausschlag fur die Pflanzennatur dieser Gebilde gibt, ist der 

 Urastand dass dieselben dichotom getheilt vorkommen» är åter en hänvisning till spåren 

 från Kristineberg af nöden för att ådagalägga, att fakta visa motsatsen af detta ut- 

 talandes rigtighet. För öfrigt bör bemärkas, att man bland dessa hundratals exemplar 

 endast funnit ett enda, som visat en skenbar delning, och detta är till på köpet föga 

 tydligt. Jag har trott mig böra framhålla äfven dessa omständigheter, ehuru före- 

 målens natur af spår ej kan anses omtvistad, för att visa, att de grunder, pä hvilka 

 man byggt deras hänförande till växterna, ej i och för sig hafva någon betydelse. Jag 

 skall nu öfvergå till försöken att tolka de olika spåren. 



1. Spår lika en gående Corophiums. Med dessa öfverensstämma fullkomligt de 

 af Quenstedt afbildade »Zöpfe» samt Heeks Gyrochorda comosa och möjligen äfveu 

 G. ramosa. Analoga former äro vidare Glockers Oncophorus Beskidensis, Eichwalds 

 Caulerpites pennatus, de af Krantz såsom spår af Nereites rhenanus (1. c. fig. 23) af- 

 bildade föremålen, Geinitz's Nereites Loomisi Emm., Nereites cambrensis Murch. och N. 

 Sedffivicki MuRCii., den af Richter först under namnet N. cambrensis anförda formen 

 från Tliuringen, hvilken han sedermera upptager såsom Nereograpsus Sedgwicki, troligen 

 äfven Ner. Beyrichi Ricirr. ; Geinitz's Nereograpsus, Ludwigs Delesserites serratus och 

 möjligen äfveui B. foliosus, de af Delgado å tafl. 1, hg. 1, 3, 4 afbildade Nereiterna, 

 Halls tafl, 18, tig. 2, Gumbels Nereites thuringiacus. 



2. Spår lika en simmande Corophiums. Hit höra några former af Ggrochorda co- 

 mosa Hr samt former af Crossopodia scotica M'Coy; troligen Halopoa imbricata Torell 

 och möjligen Provirgidaria? Nereitarum Gumbel {Triplograpsus Nereitarum Richt.) så 

 vida den ej bör jemföras med de graptolitlika spåren af Montacuta. 



3. Spår lika en simmande Crangons. Med dessa kunna jemföras Delesserites sinii- 

 osus Ludw. och D. gracilis Ludw. {Pliyllocliorda Schimper), Gyrochorda vermicidaris Hr, 

 Delgados tafl. 1, fig. 2, Phyllodocites Jacksoni Emm. sp. (beskrifven af Geinitz), Gumbels 

 Nereites distans och Crossopodia lata, den af Krantz å tafl. H, fig. 4 afbildade formen. 



4. Lika spåren af Idothea äro Hisingers Lycopodites, Cruzianaf bagnolensis Mo- 

 RiÉRE (Crossochorda scotica Schimp.), de af Hall å pl. 12, fig. 4, pl. 13, fig. 1 a — 1 d 

 och pl. 14, fig. 1 — 3 afbildade spåren, möjligen äfven Krantz' tafl. 2, fig. 5. 



